ANDET F^LLESM0DE. 



Der hvarest farvattnet ar grundt och smalt, uppsta 

 foretradesvis blandningslager genom sammanblandning af 

 ytstrommens och understrommens vattenmassor. Inom 

 sjelfva Ostersjon liksom afven i Skagerack blandas vatten- 

 lagren endast langsamt med hvarandra. Det egentliga 

 blandningsomradet ar Yestra Ostersjon och Kattegat. 

 Pronlerna visa, att salthalten hos ytvattnet har okas fran 

 8— 9°/oo till omkring 30 °/ 00 . 



Det ar utanfor Kattegats mynning, i Skagerack och 

 Nordsjon, som den Baltiska strommens egenskap att vara 

 underkastad periodisk vexling med arstiderna framtrader 

 pa ett sardeles anmarkningsvardt satt. 



Under sommaren ar i regeln hela Skageracks yta 

 ofversvammad af Baltiska strommens vattenmassor, hvilka 

 afven stracka sig till den trakt af Nordsjon, som ar nar- 

 mast utanfor Norges vestkust. Vid mynningen af Norska 

 Rannan norr om Stadt gifva de blandningslager, som upp- 

 sta i hafsytam en egendomlig formation at isohalinerna i 

 hafsytan, hvilken aterfinnes a Tornoes ytkarta i den Norska 

 Atlanterhafsexpeclitionens hydrograflska afdelning. 



Mot hosten drifvas stora vattenmassor af de vestliga 

 stormarne forbi Skagen in mot Svenska kusten. Der- 

 igenom afbrytes eller reduceras Baltiska strommen i Gote- 

 borgstrakten till en smal kuststrom, under det norra 

 Skagerack annu en tid forblir ofversvammadt af dess fore- 

 gaende utnoden. 



Det relativt varma (11°— 15° C.) och salta (31— 33°/ 00 ) 

 vattnet, som hosttiden inkommit utifran forbi Skagen, synes 

 sasom understrom taga vagen inat Kattegat. Sadanahafva 

 forhallandena varit under de senaste aren i September och 

 Oktober manad, da drifgarnsfisket efter sill bedrifves i 

 norra Kattegat. 



6* 



