90 anm:t i \ k i, u;s .mom;. 



trseer Lave, med krummede Stammer og Grene, med brede 

 og aabne Kroner, gjennem hvilke Solstraalerne uhindrede 

 traenge ned til den graesrige Bund; hvor disse Camp"- 

 ere frodigst, kunne Trseerne dog slutte sig saa tset 

 sammen, at de nsesten danne en Slags Skov. Campos- og 

 Skovvegetationen ere to helt forskjellige Formationer, 

 baade i biologisk og floristisk Henseende; Skovenes Arter 

 ere helt forskjellige fra Camposarterne, paa faa Undtagelser 

 user. Er det nu ikke et andet Be vis paa den mserkvgerdige 

 Artrigdom i Troperne, at der af Trsearter findes i Campos 

 ikke mindre end c. 90, men i Skovene endogsaa c. 400? 

 Disse Trgeer ere selvfolgelig blandede mellem hver- 

 andre. Jeg havde nogle Gange en fortrinlig Lejlighed til 

 at studere Skovenes Sammenssetning. Naar den brasi- 

 lianske Landmand anlsegger sig en Plantage, hugger han 

 nemlig et St}^kke Skov om i Begyndelsen af Tortiden, 

 og naar dennes Sol derpaa i nogle Maaneder har gjennem- 

 glodet og udtorret den hele fseldede Masse af Tracer, 

 Buske, Lianer, Urter og hele den Skare af Epifyter, der 

 boede i Skoven, brsendes det Hele af, og i den af Asken 

 godede og senere ryddede Skovbund saaer og planter 

 han derpaa. De maa kunne tsenke Dem, hvilken Fryd 

 for en Botaniker; den Skov, til hvis Kroner og Blomster 

 han saa ofte har stirret op uden at kunne naa dem, 

 rigger ved en saadan „Derrubada u udstrakt for hans 

 Fodder. Jeg har i 6 Tilfgslde opgjort Forholdet mellem 

 Art ernes og Individ ernes Antal, og jeg har fundet, at i et 

 Antal af 50 — 250 Tracer var der 27—91 Arter, eller hver 

 Art var reprses enter et af gjennemsnitlig 2—3 Individer. 

 For os Nordboere, der ere vante til at fserdes i de ens- 

 formige Bogeskove, Granskove, Fyrreskove osv., er der 



