92 AN I HIT F^ELLESM0DE. 



undergaa, eller Landets hele Udviklingshistorie, maa ogsaa 

 give sig Udtryk i dets Plantevsext, som den er den Dag 

 idag. Saaledes ogsaa med Brasiliens indre Hojland, paa 

 livilket Lagoa Santa ligger. Dette er for detForste 

 et urgammelt Land; Geikies Kort (i Proceedings of 

 the Royal Physical Society of Edinburgh, vol. X) vise 

 os, at allerede i den palseozoiske Tid, da det forste Liv 

 fremkom paa Jorden, vare Brasiliens og Guianas Hoj- 

 lande ha3vede over Havet, medens de ovrige Dele af det 

 vordende Sydamerika endnu laa i Havets Skjod, og i de 

 folgende Jordperioder foroges Landarealets Storrelse; det 

 rode Ler, der danner Jordovernaden over saa enorme 

 Strsekninger, er et Dekompositionsprodukt af Urbjerget, 

 og de Kalkklipper, der i Rio das velhas' Floddal hist og 

 her stikke frem gjennem Leret, og i hvilke Lnnds beromte 

 Huler med de fossile Dyrelevninger fmdes, ere dannede 

 af en iirgamrnel Kalksten uden Spor af Forsteninger. 



For detAndet har dette Land, saa vidt vi vide, 

 gjennem alle senere Jordperioder vseret begunstiget af det 

 herligste, tropiske Klima; Isen paa Sydamerikas hojeste 

 Bjerge skal vel tidligere have havt storre Udstrsekning 

 end nu, men ingen Istid vides at have lagt sin livs- 

 dra3bende Kappe hen over Brasiliens Hojland; Jord- 

 perioder igjennem har Plantevsexten kunnet udvikle sig i 

 uforstyrret Ro, Arterne have kunnet spalte sig, udksempe 

 deres Kampe, tilpasse sig til hverandre og blande sig 

 mellem hverandre. Vegetationen har altsaa havt Tiden 

 for sig, og kun ved at tage dette med i Betragtning 

 kan jeg nserme mig til en Forstaaelse af Mangfoldig- 

 heden. 



Hvor langt anderledes ere ikke Forholdene f. Ex. her 

 i Nordeuropa. Vi have her med en forholdvis meget 



