ANDET F^LLESM0DE. 93 



ung Vegetation at gjore; for en, geologisk seet, kort Tid 

 siden gjorde Istiden rent Bord over store Landstrsekninger 

 02; decimerede andres Flora, saa at Naturen efter dens 

 Ophor maatte begynde forfra med Jordbundens Beplant- 

 ning. Dette er sikkert en af Grundene til vor Fattigdom 

 her i Norden; andre, nemlig af fysisk Art, existere jo 

 rimeligvis ogsaa. Jeg kan ikke skjonne, at der virkelig 

 skulde vsere Noget til Hinder for, at Vegetationen her i 

 Skandinavien, ja selv i Hojnorden, kunde vsere langt arts- 

 rigere, end den nu faktisk er; den har blot ikke havt 

 Tid til at blive det, men for hvert Aar hundred e eller dog 

 Aartusinde, der gaaer, ville nere Arter, ogsaa uden 

 Menneskets Hjselp, indvandre og blande sig mellem de 

 gamle, og nye Arter ville dannes af de gamle. 



Den Higdom, som saaledes er en af den tropiske 

 Naturs Ejendommeligheder, vise)- sig naturligvis ogsaa i 

 den overordentlige Msengde af mserkelige biologiske 

 Tilpasninger , som vi kjende eller nu saa ivrig bestrsebe 

 os for at lsere at kjende. Der er en stor Forskjel mellem 

 de Opgaver, som de rejsende Botanikere i de forste 5 — 6 

 Aartier af dette Aarhundrede stillede sig, og saa dem, 

 som de nu i de sidste Aartier stille sig, nemlig siden 

 Darwins banebrydende Arbejder saae Lyset; tidligere var 

 det isser de talrige ukjendte Sla3gter og Arter, man vilde 

 finde; nu er det Live t, som man isser vil studere, denne vid- 

 underligeSammenknytning og de utallige, ofte saa indviklede 

 Vexelvirkninger mellem de levende Vsesener, der allerede 

 er fremdraget saa mange Exempler paa, altsaa saadanne 

 Forhold som Mimicry, Insekternes Rolle ved Blomsternes 

 Bestovning, Epifyters og andre Planters Tilpasning til 

 Naturforholdene , myreelskende Planter, insektsedende 

 Planter, Parasitisme og andre biologiske Forhold, som 



