106 WDKT F2ELLESM0DE. 



med de andre Bygningsforhold. , at vi ogsaa trseffe dem i 

 vor nordiske Natur, f. Ex hos Skovsyivn /'Oxnlis aoetosella); 

 alt ct'tcr IMysningen i vore Skove vil man finde dens 

 Smaablade stillede paa forskjellig Vis. 



Den tredie Form for Plantevsext, som jeg vilde 

 fremhseve, er de allerede loselig skildrede Campos eller 

 Savanner. Heller ikke saadanne finde vi i den nordiske 

 Natur, men snarere i Sydosteuropas Grses-Stepper. Vi 

 skulde nsermest sammenligne dem med vore egne Grses- 

 marker eller Enge; men der er baade fysiognomisk og 

 biologisk stor Forskjel. Thi Savannerne have en tor 

 eller ialfald periodisk udtorret og hed Jordbund; deres 

 Grsesser ere grove, stive, graalige og haarede og kun i 

 Ungdommens forste og korte Tid friskgronne. Lad ogsaa 

 vsere, at navnlig Brasiliens Campos ere meget rigere paa 

 Blomster end vore Enge, lad disse Blomster endog vsere 

 langt storre og mere pralende end vore, — den tiltalende, 

 magelose Friskhed og den Ynde, som vore gronne, frodige, 

 tsette, blode Enge og Grsesmarker have, den har jeg intet 

 Sted seet, uden for en ganske flygtig Stund i den forste 

 Vaartid, og jegkan ikke undlade atbeundre den trseffende 

 Maade, paa hvilken Poul Moller har opfattet og karak- 

 teriseret Tropenaturen, naar han i sit bekjendte Digt, 

 r Glsede over Danmark", siger til Tropernes Beboer: 



„Kunde Du ved Guld og Salv at love 

 Ivjobe Dig en nordisk Kvindes Tro, 

 Kjobe Dig et Pust fra Soens Vove, 

 Kjebe Dig et Ly af Thules Skove 

 Og en Klovermark til Middagsro." 



Paa samme Maade gaaer det iovrigt med Skovbunden; 

 intet Sted har jeg seet de blode, svulmende, frisk gronne 

 Mospuder, som vi kjende fra vore Naaletrseskove, eller 



