ANDET F^LLESM0DE. Ill 



at de ere afgrsensede fra Omverdenen med et Lag af tset 

 til hinanden stodende Celler, hvis Bygning paa de for- 

 skjellige Steder er forskjellig, og at de indenfor denne 

 Hinde ere rigelig forsynede med. Blodkar. Mellem- 

 ledet mellern disse Flader, hvor Udvexlingen sker, og 

 Organismens ovrige Vaav dannes nemlig af Blodet. Deri 

 havne saavel de Stoffer, der fra Omverdenen opsuges i 

 Organismen, som ogsaa de Udskilningsprodukter , der 

 producerede i Organismens forskjellige indre Vsev skulle 

 fores bort til de Steder, hvor Udskilningen foregaar. Det 

 var en Sag, der lsenge havde vseret sserlig dunkel i Fysio- 

 logien, at man, skjont Blodet, der strommer til Udvex- 

 lingsfladerne, overalt er eet og det samme, dog paa nogle 

 Steder faar en Opsugning, paa andre en Udskilning, og 

 dette sidste igjen saaledes, at nogle Stoffer fortrinsvis 

 udskilles eet, andre et andet Sted; Forklaringen syntes nu 

 given gjennem Kjendskabet til de fysiske Love for Fil- 

 tration og Osmose. Et Par Exempler kunne tjene til An- 

 tydning, men ogsaa kim til Antydning af , hvorledes man 

 herved tsenkte sigForholdene. I Udskilningen af Spyttet 

 gjennem Spytkirtlerne saae man et Filtrationsfaenomen ; 

 Blodtrykket drev Ysedsken fra Blodet gjennem den tynde 

 Hinde, der i Kirtlen adskiller Udforselsvejene fra Blodet. 

 Yed den Forandring, som vi ogsaa udenfor Organismen 

 se, at Vsedsker kunne nndergaa ved Filtration, forklarede 

 man Forskjellen mellem Blodets og Spyttets procentiske 

 Indhold af kemiske Substanser; den ringe Msengde Sub- 

 stans, der er sseregen for Spyttet og ikke findes i Blodet, 

 og som derfor maa vsere dannet i selve Kirtlen, tsenkte 

 man sig skyllet med af den flltrerende VaBdskestrom. Det 

 var altsaa Blodtrykket, der herefter maatte anses som 

 den vsesentligste Faktor ved Sekretionerne. 



