1 < >0 DIBKUSSIONSM0DEB. 



Tillser man hvad det ar, som gor de nyss omtalade 

 amatorastronomerna sa besvarliga for vetenskapsmanneii, 

 skaU man sa godt som undantagslost finna ett och samma, 

 nemligen att de varit i saknad af all ledning och att de 

 drifna af ett oklart intresse, i stallet for att egna sig at 

 fragor, der de kunnat draga sitt blygsamma, men nyttiga 

 stra till stacken, fordjupat sig i fragor af den art, att till 

 och med en mycket lard astronom ej formar att pa det 

 omradet utratta nagonting namnvardt, med mindre han 

 jemval blifvit begafvad med verkligt snille. I nio fall af 

 tio hafva desse s. k. amatorastronomer trott sig finna att 

 Newtons lagar aro origtiga, eller trott sig hafva gjort 

 nagon annan lika fundamental upptackt. Intet tvifvel kan 

 rada derom att vissa bland desse varit fran borjan ofor- 

 batterliga; ty afven bland dem. som fatt en vetenskaplig 

 uppfostran, finnas de, som ej nojda med det obemarkta, 

 men gagneliga arbete, till hvilket deras naturliga begaf- 

 ning bort hanvisa dem, foredraga att i stallet producera 

 sig pa det vetenskapligt-groteskas omrade. Men sakert 

 ar a andra sidan, att manga skulle kunnat vandas fran 

 dessa rentaf skadliga spekulationer, om deras uppmark- 

 samhet blifvit hanvand pa de fragor inom astronomien, 

 der afven den, som icke ar faokman, kan utratta nagot 

 godt och nyttigt. 



Men, fragar man mahanda, ar det mojligt for den, 

 som ej har tillrackliga studier inom astronomien, att utratta 

 nagot dugligt inom densamma? Det behofver knappt 

 pavisas, att blott den, som eger tillracklig sakkunskap 

 inom det amne, hvarmed han sysselsatter sig, detta amne 

 ma nu vara astronomi eller hvilket som heist, formar detta. 

 Men, medan det ar obetingadt onskvardt, att en larare 

 inom astronomien eger sa allsidiga kunskaper som moj- 



