272 DISKUSSIONSM0DEH. 



den store Iver for at trsekke Hygiejnen i Forgrunden som 

 medicinsk Examensfag kan ikke uudre, naar man seer den 

 Ilnerdighed, med hvilken der Aar ud og Aar ind arbejdes 

 paa at gjore „Sundbedspleje" til Lserefag i — Skolerne! 

 Man skulde dog tro det umiddelbart indlysende, at Intet 

 kunde vsere mindre skikket til at vsere Skolefag end den 

 ejendommelige, usammenhsengende Mosaik af anvendt 

 Geologi, Meteorologi, Kemi, Fysiologi, Statistik, Ingenior- 

 videnskab og Gud veed hvad, som man kalder Hygiejne, 

 og som, for overbovedet at kunne forstaaes, krsever ikke 

 faa fysiologiske og pathologiske Forudssetninger. Ligesaa 

 urimeligt, som det er, at give Hygiejnen Plads blandt 

 Skolefagene, ligesaa naturligt er det at optage den paa 

 den medicinske Undervisningsplan; Ingen tvivler jo om, 

 at hygiejnisk Indsigt nutildags borer med til almindelig 

 medicinsk Dannelse, men berfra til at gjore Hygiejnen til 

 et med Anatomi, Fysiologi, pathologisk Anatomi, kirurgisk 

 og medicinsk Klinik jsevnbyrdigt Examensfag er der et 

 Spring; — dette Spring bar man j;>aa ilere Steder gjort — 

 i Tyskland allerede 1883. I Lse af den nationale Bakterie- 

 begej string fra Begyndelsen af Firserne fojede man Sund- 

 hedsplejen som nyt Fag til Statsexamerne — trods Ley- 

 dens advarende Ord; man forsynede alle Fakulteterne 

 med sserlige bygiejniske Institutter trods Vircbows for- 

 standige Kritik i Deputeretkammeret. Hvis man nu havde 

 rigelig Tid til sin Raadighed, var der jo ikke noget 

 Vsesentligt at indvende imod denne Forogelse af Examens- 

 fagene — men nutildags, da det gjselder om paa enbver 

 Maade at modvirke Tilbojeligheden til at lade det medi- 

 cinske Studium voxe ud over alle rimelige Grsenser — 

 skal man betgenke sig to Gauge, forend man giver Ex- 

 amen en slig Udvidelse; det er dog kun enkelte Afsnit 



