290 DISKi >m<>ns.mo1)i:r. 



Naturfag, For derfor en rasende Krig mod Klassiciteten, 

 tlii for man faaer den odelagt, faaer man ikke Folk, der 

 kunne studere Naturvidenskab. At tsenke beror paa 

 naturlig Begavelse, men er tillige en Frugt af Opdragd- 

 sen. Man skal derfor ikke afvise det videbegjserlige Barns 

 Sporgsmaal med det Svar, at det er Noget, det ikke for- 

 staar sig paa, men give det en Forklaring, som kan 

 opfattes af den sunde Menneskeforstand. Ogsaa Biologi 

 vilde kunne lseres i Skolen, og den, der i Skolen bliver 

 opdraget paa et biologisk Grundlag, vilde springe ind i 

 det medicinske Studium med Lyst. Taleren erkjendte 

 imidlertid, at man ikke kan omforme Barneskolen med eet 

 Slag, og at det derfor er nodvendigt at krydse for at 

 klare de mange Detailsporgsmaal, der komme frem; men 

 for ham var det Hovedsagen at faae den klassiske Dan- 

 nelse afskaffet. I den saae han en saadan Fare, at naar 

 Nogen giver sig til at citere paa Latin, faaer han altid en 

 Mistanke om, at der maa vsere en eller anden Mangel i 

 hans Intelligens. Man maatte jo kunne sige det Selv- 

 samme paa sit Modersmaal. En latinsk Forfatter havde 

 udtalt en uomstodelig Sandhed, at der findes Intet i Sjseleii, 

 uden at det forst liar vseret i Sanserne. Derfor maatte 

 Enhver, der vil studere Naturvidenskaben, lsere at bruge 

 sine Sanser, thi ellers kunde han ikke lsere at tsenke. 

 Taleren havde havt en Lserer, der havde udtrykt dette 

 saaledes: Brug dine 0jne, brug dine Fingre, det er 

 Hovedsagen. 



Professor B-ibbing, Lund, ber att fa komplettera ett 

 kanske oklart meddelande, som han i sitt forra anforande 

 lemnade, da han talade om det svenska undervisnings- 

 vasendet i medicin. Det ar nemligen icke sa, att man i 



