DISKUSSIONSM0DER. 295 



dannelse i en naturvidenskabelig anlagt Skole, der var 

 organiseret saaledes som Taleren havde tsenkt sig. 



Docent Carl Salomonsen tiltraadte denne Bemserk- 

 ning. Sporgsinaalet om Mislighederne ved den tidligere 

 Sondring mellem Kirurger og Medicinere var mere kom- 

 pliceret, end det efter Stiftsfysikus Hoists Udtalelse skulde 

 synes. Det rnaatte sees i kulturhistorisk Belysning. Det 

 var ikke alene de gamle Kirurgers Dannelsestrin, der 

 bragte dem i Miskredit, men ogsaa deres lave sociale 

 Standpunkt; kun altfor tidt rekruteredes de „ex infima 

 plebis fsece" , som Nenter skriver i Fortalen til sin 

 Pathologi. Dertii kom, at de ofte vare Tyskere. og at 

 derfor Nationalhadet blev sat i Bevsegelse. 



Taleren sluttede med at tage den Reservation, at naar 

 ban havde imodegaaet Stiftsfysikus Hoist, var det ikke 

 hans Mening samtidig at ville godkjende Alt det. som 

 Overleege Armauer Hansen havde }^tret om den klassiske 

 Dannelse. 



Stiftsfysikus Hoist forsvarede sig imod, at det kunde 

 lsegges i hans Ord, at de, der udgik af en Fremtidsskole, 

 der ikke var baseret paa klassisk Dannelse, uden videre 

 vilde kunne sammenstilles med de Barberer, der tidligere 

 fungerede som Lseger; men han havde ment, at naar klas- 

 sisk Dannelse ikke skal vsere Betingelse for at underkaste 

 sig Lsegeexamen, kan det ialfald i Danmark ikke for- 

 hindres, at enhver Dreng, der har besogt en dyr Skole 

 og underkastet sig PraBliminserexamen, faaer Adgang dertii, 

 og at den Fordannelse, en saadan Dreng havde erhvervet 

 sig, ikke vilde vsere tilstraBkkelig for den, der vil vasre 

 Lsege. Fordringerne til almindelig Dannelse saavelsom 



