DISKUSSIONSM0DER. 319 



ledes at man for ab nsevne et Par Exempler ofte trseffer 

 Udtrykket Suggestion brugt om den hypnotiske Tilstand, 

 skjont Suggestionen eller vel rettere Suggestibiliteten dog 

 kun betegner en enkelt Egenskab ved denne Tilstand, og 

 iigeledes er det i de sidste Aar, navnlig i Frankrig, blevet 

 yderst moderne at betegne den hypnotiske Helbredelses- 

 methode ved Udtrykket Psykotherapi, en Bensevnelse, som 

 i og for sig selv er uklar og desuden bar et langt videre 

 Omraade ud over Gebeter, som aldeles ikke vedkomme 

 Hypnotismen. Naar jeg da nu her skal forsoge at drage 

 Sloret for det Gaadefulde i Hypnotismen noget tilside, 

 skal jeg dog tilfoje, at denne Opgave er bleven mig 

 vsesentlig lettet ved den deskriptive Anatomis klare og 

 prsecise Fremstilling af Hjernearteriernes og Hjerne- 

 nerv ernes indbyrdes Stilling og Forlob samt ved det hoje 

 Standpunkt, Nervefysiologien nu ved vort Aarhundredes 

 Slutning indtager. 



Blandt den hypnotiske S0vns mere iojnefaldende 

 Fsenomener maa sikkert folgende betragtes som et af de 

 vsesentligste , at de Funktioner, som falde ind under det 

 hojere Sjselelivs Virksomhed, ere mere eller mindre sva3k- 

 kede i Intensitet, eller med andre Ord, at den store 

 Hj ernes kortikale Substans fungerer mindre intensivt. 

 Det Samme gjselder derimod ikke om de nedad og bagtil 

 i Hjernen beliggende Organer, som danne Centrer for de 

 automatiske Hjernefunktioner og de koordinerede Be- 

 vsegelser, idet disse Hjernedele tvertimod besidde en 

 foroget Aktionsevne. Disse Forhold soger den af den 

 hypnotiske Therapis Udvikling bekjendte Lsege Liebault 

 saavelsom adskillige Andre at forklare saaledes, .at den 

 ved den cerebrale Kortikalsubstans's Inaktivitet frigjorte 

 Nervekraft koncentrerer sig paa de ovrige Hjernedele og 



