364 BEKTIONEN FOB FYSTK. 



Der bor Lmidlertid betones, at det kun var T;i-pperne og 

 Baandene, der svsevede i en forholdsvis ringe Afstand 

 over Jorden; de store Nordlysbaelter maa antages at svseve 

 i samme Hojde over Jorden som Nordlysene i de tempe- 

 rerede Egne. Den Omstsendighed, at Nordlysfsenomenet 

 i de arktiske Egne kan fremkomme i Atmosfgerens laveste 

 Lag, og at de kunne findes i enhver Hojde over Jorden, 

 viser, at det Felt, i hvilket Nordlysene kunne dannes, i de 

 arktiske Egne strsekker sig i vertikal Retning fra Atmos- 

 fserens overste Lag til Jordens Overflade; derirnod vise 

 de Maalinger, der ere udforte i de tempererede Egne, at 

 Nordlysene her kun kunne dannes i Luftens overste Egne. 

 Hvis Nordlysene, som det almindelig antages, skyldes en 

 elektrisk Strom, maa denne altsaa i de tempererede 

 Egne findes i de hojeste Luftegne for i den saakaldte 

 Nordlyszone at bevsege sig ned til Jordens OverfLade. 

 Det er da denne Stroms vertikale Retning i Forbindelse 

 med den vexlende Teethed af de Luftlag, den gjennem- 

 lober, der gjor de arktiske Nordlys saa forskjellige fra 

 dem, vi se under lavere Breddegrader. 



Til Foredraget knyttedes nogle Bema3rkninger af 

 Lie. Gyllenskold og Prof. Mohn. 



Docent V. R. Rydberg, Lund, holdt Fordrag: 



„Om Dulong-Petits lag for atomvarmet". 



Foredragaren framstalde de vigtigaste resultaten af en 

 kritisk granskning af hit-tills utforda matningar af fasta 

 kroppars egentliga varme. Det framgick haraf att, i likhet 

 med grundamnenas ofriga egenskaper, atomvarmet ar 

 en periodisk funktion af atomvigten, hvilken sar- 

 skildt utmarker sig derigenom, att den resulterande ampli- 



