SEKTIONEN FOR FYSIK. 369 



vind de lagre molnen vanligen fian SW och de hogsta 

 an mera fian "W. Pa sodra balfklotet ar afvikelsen at 

 venster. — I stcrt sett herskar ofver eqvators- 

 trakterna i de hogsta rymderna af atmosferen 

 en ostlig luftstrom, som vid omkring 20° latitud 

 bojer om och blir SW pa norra och NW pa sodra 

 halfklotet; i de tempererade zonerna her ska 

 tffvervagande vestliga vindar, hvilka i narheten 

 af norra polcirkeln tyckas narma sig till nord- 

 vestliga. Den osth'ga luftstrommen i de hogre r\ mderna 

 Ofver eqvatorn visade synnerligen saval sin tillvaro som 

 sin stora hastighet, da. den 1883 pa 12 dagar rundt jorden 

 fortplantade Krakatoa-stoftet, som fororsakade det hekanta 

 „roda skenet". 



I den man arbetet fortskred, blef behofvet af en 

 internationel klassifikation af de olika moln- 

 formerna alltmer kanbart. Den Howard'ska nomenkla- 

 turen med storre eller mindre modiiikationer ar vis eihgen 

 anvand i de fiesta lander, men det ar latt att ofvertyga 

 sig om, att man icke ofverallt med samma namn menar 

 samma sak. Forsta vilkoret for mojligheten af en inter- 

 nationel nomenklatur ar naturligtvis att molnformerna aro 

 lika ofverallt. For att utreda detta foretoar den ensjelske 

 meteorologen Ralph Abercromby tva resor kring 

 jorden, under hvilka han observerade och fotograferade 

 moln i de mest olika klimatiska regioner. Det- visade sis;, 

 att molnformerna aro de samma ofverallt. D. v. s. 

 askvader t. ex. aro dagliga foreteelser pa vissa orter inom 

 vandkretsarna och mycket sallsynta vid Nbrdkap, men 

 nar ett askvader utbryter vid Nordkap, sa aro askmolnen 

 likadana som i Senegal eller i Rio Janeiro. I December 

 1886 kom Abercromby till Upsala och uppgjoide till- 



24 



