126 BEKTIONEU FOB MINERALOG1 OG GEOLOGT. 



2det Mode 

 Onsdagen den 6te Jul] Kl. 12 



Professor 0. Torell, Stockholm, holdt folgende For«- 

 drag: 



„Moranerna p8 Hven och der;i- alders- 

 forhallande till mora ne ma och refflorna ] 

 Gotland". 



Hccn. Tva slag moraner Annas pa Hven, delvis 

 skilda genom skiktade aflagringar. Den undre inne- 

 haller i mangd repade block af urberget. Kalken i den- 

 samma ar sa tint fordelad, att leran kan, sedan de storre 

 stenarne blifvit utplockade, anvandas till tegelbranning. 

 Allt tyder derpa, att denna lera tillhor en inlandsis, som 

 rort sig fran N eller NO till S eller SV. Uti densamma 

 fann Kand. Jons son block af den fran Hoganas kolfalt 

 bekanta s. k. Strutmergeln. Denna moran ar mork till 

 fargen. Ofver densamma iakttagas ofta skiktade lager 

 med stenfri lera och sand samt ofvanpa denna den of re 

 moranen, hvilken ar sa. appfylld af kritblock, att dessa 

 maste aflagsnas genom slamning nar tegel skall tillverkas. 

 Derjemte forekomma i storsta mangd block af olandska 

 graniter ock porfyrer, hvarigenom dess baltiska ursprung 

 tillrackligt adagalagges. 



Gotland. Redan sedan lang tid tillbaka kande man 

 pa Gotland ett system af refflor med riktning fran NO 

 till SV. Pa Holmstroms karta utgifven 1867 finnes emellertid 

 redan en refila fran NV till SO. Genom Docenten Munthe s 

 och dr Fegraeus 1886 ntgifna afhandlingar om mark en 

 efter istiden pa Gotland blef det emellertid tydligt, att 

 refflor med sistnamnda riktning i stort antal kunna 



