SEKTIONEN FOR MINERALOGI OG GEOLOGI. 433 



Schweiz, Norge og selv i Gronland have hidtil ikke 

 givet tilstrsekkelige Oplysninger herom. 

 2) Drivisens Virkninger for, under og efter Indlandisens 

 storste Udbredelse. For 0jeblikket fsester man saa- 

 godtsom udelukkende sin Opmserksomhed paa Ud- 

 bredelsen og Virkningerne af det sammenhsengende 

 skandinaviske Isdsekke, men saare lidet paa den der- 

 med uadskillelig forbundne Drivis. Der henpegedes 

 paa, at man nseppe kan forklare Flytningen af Blokke 

 langs Kysten af det sydlige Norge i Retninger, der 

 ere nsesten lodrette paa Indlandsisens Beva3gelse, uden 

 ved Hjselp af Drivis. At lignende Forhold ogsaa 

 findes andetsteds, er utvivlsomt. 



Taleren gik derefter over til at omtale Ravets spo- 

 radiske Forekomst i forskjellige Diluviallag i Dan- 

 mark. Oftest optrseder det med afrivndet Overbade, saa 

 at det har Lighed med almindelige Rullesten, men kan 

 ogsaa. skjont undtagelsesvis, have een blank poleret og 

 med Skurstriber forsynet Flade som de saedvanlige Skur- 

 sten. Det i Museet opbevarede Stykke af den sidste 

 Form er fimdet i stenet Glacialler i det nordlige Slesvig. 

 En anden Forekomst er de hob e vis sammen- 

 skyllede Ravstykker baade med afrundet og kantet 

 Form, der ere blandede med Legemer af ligesaa ringe 

 Vsegtfylde som Ravets, nemlig Kulstumper og en Msengde 

 storre og mindre Plantelevninger. Disse Lag, der ikke 

 have nogen betydelig Udstraekning, danne sorte Striber i 

 hA 7 idt, stenfrit Dilu vials and og have kun en Msegtighed af 

 i detHojeste et Par Tommer. Taleren, der forst for nylig 

 havde paabegyndt en Undersogelse af tvende i Henseende 

 til Indhold og Lejringsforhold ensartede Ravlag i Om- 

 egnen af Kjobenhavn (OrdrujD og Vestre Kirkegaard), 



28 



