I \2 -I KTKiM'.N FOB MINKKAMHII (X, GEOLOGI. 



inom <l«'t sydbaltiska omradet, adagalad<-s 1>. a. at de 

 bekanta forekomsterna inom detta omr&de af numera under 

 hafsytan s&nkta torflagren o. s. v.. hvilka yore supramarina 



bildningar Iran Ancylustiden '). 



Det narmare forloppet af de derpS foljande nivafor- 

 andringarna inom skilda delar af det baltiska omradet 

 vore aniiu icke litre dt. men ett faktum vore, att atminstone 

 trakterna kring det s3'dbaltiska omradet jemte hela sodra 

 Sverige efter Ano^dustiden drabbats af en landsankning, som 

 bragt sistnamda landsdel till storre djup under hafvets niva 

 an hvad fallet ar i nutiden. Denna landsankning orsakade 

 b. a. uppkomsten af en direkt forbindelse mellan Kattegat och 

 Baltiska hafvet. hvilket ater hade till foljd invandringen 

 af den marina s. k. Litorinafaunan, som af gammalt 

 ar kand fran atskilliga delar af det baltiska omradet. 

 Foredr. hade narmare studerat denna fossila fauna inom 

 de svenska kusttrakterna anda fran trakten af Neder- 

 Kalix och ner till Malmo, och hufvudresultatet haraf 

 kunde i korthet sagas vara, att den fauna, som under 

 Litorina-tiden befolkade det Baltiska hafvet fran nord- 

 ligaste delen af Bottenviken och till Gotland, i nutiden 

 hade sin narmaste motsvarighet inom det relativt inskrankta 

 omrade af samma haf, som rigger emellan Bornholm och 

 "Warne-mtinde. Detta bevisades i framsta rummet af de 

 fossila mollusk- och diatomace-arternas forekomst i horizon- 

 tal riktning. men afven af de forms storleksforhallanden. 



'') Denna asigt har jag framhallit redan 1888 i den (icke offentlig- 

 gjorda) reseberattelse, som inlemnades till Upsala universitet 

 efter fullbordandet af den samma ar foretagna resan for under- 

 sokningar ofver Baltiska hafvets postglaciala historia. Seder- 

 mera (1890) har De Geer uttalat sig i samma riktning. (Senare 

 tillagg af foredraganden.) 



