416 



A. G. Nathorst. — De äldre sandstens- och skifferbilduingarne vid 

 Vettern. — Geol. Foren. Förhandl. IV, p. 421, 1879. 



— Ytterligare om sjöbäcken oeh sekulär förvittiiug. — Geol. 

 Foren. Förhandl. V, p. 49, 1880. 



— Slutord in frägan om sjöbäcken och vittring. — Geol. Foren 

 Förhandl. V, p. 128, 1880. 



— Mgra ord om slipsandstenen i Dalarne. — Geol. Foren. 

 Förhandl. VII, p. 537, 1885. 



— Anmärkningar med anleduing af A. Heilands uppsats: 

 „Svenska geologer om indsjöerne". — Geol. Foren. För- 

 handl. VIII, p. 322, 1886. 



— Nagra ord om Visingöserien. — Geol. Foren. Förhandl. VIIL 

 p. 5, 1886. 



— En ny teori om de svenska klippbäckenas uppkomst. — 

 Geol. Foren. Förhandl. IX, p. 221, 1887. 



— Sveriges geologi. Stockholm 1894. — p. 74. Visiugsögruppen. 



— Jordens Historia efter M. Neumayr's „Erdgeschichte" och 

 audra källor utarbetad med särskild hänsyn tili Nordens 

 Urverld. — Stockholm 1894. — p. 450—456. Uppkomsten 

 af sjöar. 



A. E. Töruebohm. — Nugra ord om klippbassiner och äsar. — 

 Geol. Foren. Förhandl. IV, p. 343, 1879. 



— Kiinna de svenska sjöbäckena förklaras säsom en direkt 

 följd af den sekulära förvittringen? — Geol. Foren. Förhandl. 

 IV, p. 466, 1879. 



— Nägra ord med anledning af Dr. Nathorsts uppsats 

 „Ytterligare om sjöbäcken och sekulär förvittring". — Geol. 

 Foren. Förhandl. V, p. 110, 1880. 



— Grunddragen af Sveriges geologi allmänfattligt framställda. — 

 Stockholm 1884. — p. 163. Om sjöbäckenens bildning. 



— Nägra ord med anledning af A. Heilands insjökritik. — 

 Geol. Foren. Förhandl. VIII, p. 346, 1886. 



, — Om sjöbäckenens bildningssätt. Yttrande med anledning af 

 G. De Geers föredi-ag om östra Skanes sjöar och deras 

 bildningssätt. — Geol. Foren. Förhandl. XI, p. 14. 



P. A. Öyen. — Bidrag til Jotunfjeldens glacialgeologi. — Nyt 

 Magaz. f. Xaturv. XXXVI, p. 13, 1897. 



II. Beispiele für das Eindringen der Grundmoräne 

 in die Spalten anstehenden Gesteins. 



H. Credner. — Über Schichtenstörungen im Untergrunde des 

 Geschiebelehms, au Beispielen aus dem nordwestlichen 



