4i o 



Uiqqar, livilka man liknar vid landpetare, 

 lill hviikas fbiTardigancle man i Spanien 

 anvander blomskaften i bloiiiftocken af ^/?2- 

 mi f^isnai^a Lamarck. — I Brasilien få ar- 

 teina af Ecliinocactics namn af Caheza do 

 Fråde (Mnnk-bufvud). — Ar terna ^{Cereus 

 benamnas Pitahaya., ett namn, bvilket ar 

 spansk t ocb biirledes af Pltafos^ en lang 

 orgel-pipa. 



Cactéernas nytta ar foljancle: Ai'ter- 

 na a f Cereus ocb a f Opuntia begagnas på 

 nianga stallen till stiingsel, ocb liksom man i 

 Norra America planterai- Yucca Gloriosa L. 

 omkring de kullar, på bvilka små Fa- 

 sten åro uppforda, så anvander man en- 

 ligt TLirpin's uppgift på den spanska 

 andelen af S:t Domingo for samma iinda- 

 mål de långtaggiga arterna af Opuntia ocb 

 Bromelia Piw^uin, Man begagnar afven 

 arter af Opuntia till biickar, bvilka lik val 

 ej aro dertill sardeles tjenliga, einedan 

 stammarna med tiden blifva kala ocb utan 

 grenar intill en viss bojd ofver marken, 

 ocb alltså lemna stora luckor emellan sig. 

 — I Sodra Europa va x a arter a f Opuntia 

 i langa rader på åker-renar, men de aro 

 ej planteracle såsom bilgnader, utan viixa 

 mest v i Ida på dessa stallen, ocb fordragas 

 i anseende till deras åtliga frukter. — Ar- 

 tei-na af Cereus begagnas mest i Mexico a f 

 Indianerna till stån^sel af Falten. Dertill 

 anvandas vanligast små, iinnu ej naruiare 

 bestiimda arter med 5- till 6-kantiga stam- 

 mar, bvilka uppnå en bojd af 8 till lo 

 fot, ocb i aldre tillstånd blifva viipnade 

 med starka taggar. Indianska Byar linnas 

 af 4^0 till 5ou bus, vid bvilka alla do 



