445 



med hvilket del iir vidfastadt, en rund 

 oppning, hvilken bildas genom bågformiga 

 utskarningar af hvarje trekant. Derefter af- 

 handlar Forf. byggnaden af Våxternas fro- 

 nijol (pollen) i allmiinhet. Forf. forklarar, att 

 inga Fro-Djur eller spermatiska små-krop- 

 par finnas uti fro-nijolet. Han anser, att de 

 såsom sadana antagna endast aro amylum 

 och olje-droppar. I andra afdelningen be- 

 skrifves fromjols-binnan. Åtskilliga Viixter 

 hafva blott en from jols-b inna andra hafva 

 2, 3 eller till och med 4- Vanligen fcJre- 

 komma blott 2 fromjols-hinnor, och dessa 

 kallas den inre och den yttre hinnan. 

 For de 4 hinnorna antagas namnen Inti- 

 ne ., Exiiitine j, Intexine och Exine, Den 

 yttersta fromjols-hinnan iir hos vissa Viix- 

 ter jemn och sliit, men hos andra kornig, 

 såsom t. ex. hos flera Malvaceæ och Com^ 

 positæ, eller fintaggig t. ex. hos Cichora- 

 ceæ och taggarna ega stundom canaler, i 

 hvilka en olja afsondras, eller aro de 5- 

 eller 6-kantiga; hos andra har yttre fro- 

 mjols-hinnan utseende af ett natverk t. ex. 

 hos Polemonium cærideiun, Gilia tricolor^ 

 m. fl.. — ■ Emellan den inre och den yttre 

 fromjols - hinnan finnas mellan - kroppar, 

 hvilka liitlast synas hos arter af^^^/v/yoav/^ 

 och hafva en plano-convexform, hvarjemn- 

 te deras yta emot den yttre hinnan iir 

 stundom kornig. — Forf. athandlar slulli- 

 gen formen af fromjolet. Forst talar Han 

 om Fromjols-Massorna, hvilka forekomma 

 hos Orchidéerna ^ ylsclepiadéema och hos 

 Sliigtet Inga, samt deiefter om Fromjols- 

 kornen. — Forf. anmiirker, att kornen i 



