^r. 



sjons yla. Stockhorn och Niesen åtskil- 

 jas geiioin Siinme-dalen. Allt intill Byen 

 Lenk finner man iinnu jordbruk så viil af 

 Scides-arter som a f Pot at es. Bakom Lenk 

 bildar Rawyl med sina sno-fiilt den skona 

 fonden. Jord-giunden utfores har af kalk- 

 sten. Forf. besokte de bekanta Sjic-Brun- 

 narnaj hvilka anses gitVa ursprung for 

 Simme-floden. Dit går vågen iippfore, ocli 

 nu visa sig på iingar och på betes-marker 

 arter af Aconitinn , hvilka aro forebud lill 

 Alp-Vegelation. På de hogre trakterna 

 forekomma sedan Astrantia major L., Tri- 

 foJiiun bodiuni Schreb. och Ai)ars^la a ure a. 

 De SJLL-Brunnarna j af hviika nu mera blott 

 5 finnas, emedan 2 forut skilda forenat 

 sia: med 2 andra, slorta utur den stela flera 

 hundrade fot boga klipp- vaggen i massiva 

 vatten-strålar och forena sisf straxt derefter i 

 en biick, hvilken egentligast anses såsom kål- 

 lan for Simme-floden, ehuru en vida star- 

 kare Glacier's-båck ei langt derifrån forenar 

 sis: med den forrå. Emedan dessa kållor 

 frambrj ta niira vid foten af klipp-vaggen 

 och i ett omfang af omkring 4o qvadrat 

 fot, så år deras anblick ej så imposant, 

 som man våntar den. De erhalla sitt ur- 

 sprung tydligen ifrån den ofvanpå bergs- 

 ryggen befintliga snon. Hår våxte Saæi- 

 Jraga autumnalis /3. atrorubens, Derefter 

 intråder man i den subalpinska Regionen 

 med sina spridda klipp-block. Hår ser 

 man ofta det majeslåtiska skåde-spelet af 

 nedstortande, åsklikt bullrande sno-laviner. 

 Ve2:etationen var nu 'for året till en del 

 forbi. Forf. aniiiårkte IWw-éXCarlina acaii-- 



