4" 



skilda joiJ-Iollerna, hvarje af i eller 2 

 dagsvcrkens yta, omgifvas af sådana lef- 

 vande, blott 4 till 5 tnm iFran hvarandra 

 planlerade pallisader. Mera siillan an vandes 

 hartill Pcreskia crassicauUs. — I bereis- 



KJ 



trakterna i Peru och i Chili, der, hvarest ar 

 vedbrist, begagnas de torra staniniarna af 

 de starkare arterna af Cereus till sparr- 

 veik vid bv£fi2nader af bus, till smarre 

 limringar i det inre af desamma, till smS 

 dorr-karniar o. s. v. samt afven till briin- 

 sle. — Pa S:t Dominf>o anviindas Cactéer^ 

 nas stammar till Facklor, bvarfare de fått 

 sitt bekanta nanin Fackel-Tistlar. Der- 

 stades nyttjas ock de yngre stjelkarna af 

 åtskilliga arter till latta och elastiska mos- 

 sor, på det salt, att man genom rostning 

 vid eld befriar dem ifrån all celle-viif, och 

 sedan sammanbinder de ofri^rblifna fiber- 

 rojen. — De friska stammarna gifva, i 

 trakter, hvilka lida af vattenbrist, åt Dju- 

 ren ett alltid tillgiingligt vatten-forråd. 

 Hiistar och Mul-Asnor afslå med bofyarna 

 Storå stammar af Cerei-iwiQv, och suga se- 

 dan den ur såren ymnigt utrinnande saf- 

 ten. Under den torra årstiden, då alla 

 vatten-ådror aro fortorkade på den Mexi- 

 canska Hog-Sliitten, så erbålla de talrika 

 Hjordarna af halfvild Boskap enda mojlighe- 

 ten att slåcka sin torst genom de hår i 

 stora lånqa stråckor våxande arter af Ce- 

 reitSj Opuntia och EcJiinocactics, hvilkas 

 saft de utsuga. Man beråttar, att i Mexico 

 begagna Smyg-IIandlare de ocrhordt stora 

 klotformiqa standen c\^ Echinocactus ingens 

 och al de med densamma nåi'mast beslåqtadc 



