4 I 2 



arter pA det satt, att de urhålkadeni, for 

 att i deras inre goinnia foibiidna varor, i syn- 

 nerhet brån vin, och sedan oinsoigsfallt å ter 

 infoga de iirskarna baik-styckena. — • Den 

 ifrån arter af Cereii^ utpressade slemmi- 

 ga saft varderas af Indianerna i Brasilien 

 i anseende till sina kylande antifebrila 

 egenskaper, och det afskafda eller iiialda 

 kottet anvandes till iippmjnkande af sår 

 och abscesser, till kalla och varma omslag. 



— For att rena orent vatten lagga Indi- 

 anerna i vattnet hela eller afskafda styc- 

 ken af stjelkar af arter af Cereus. 



I Mexico begagnas, enligt Ka r w i n- 

 ski's uppgifter, de spiida skotten -^ÅOpun- 

 tia Nnpalilio till Gron-ratter såsom kål. 



— Skifvor af kottet af Ecliinocactus cor- 

 77!2:eics och besliiytade arter insyltas såsom 

 kurbitz-skifvor i Socker. — De fots langa 

 tatyoarna af mån2:a arter af Cereus anviin- 

 das i Peru såsom Stick-jNålar. 



Många Cactéers frukter åtas, i syn- 

 nerliet de af flera arter af Opuniia. I 

 Seid ra Europa, såsom i IN ed ra 1 ta li en, i 

 Grekland och i Spanien, åro de redan en 

 mycket omtyckt foda , och ofverallt, hva- 

 rest arter af Opnntia viixa vikla eller od- 

 las, så åtas frukterua och kallas i allmån- 

 ket Indianska Fikon. 1 Spanien går det- 

 ta tycke till passion. Fruktens raognad. i 

 September foranleder i Spanien en egen 

 fest, hvilken varar i i4 dagar eller så 

 lange, som denna frukt kan bibehållas utan 

 att skadas. Hundradetals Saljare sitta då 

 på gatorna i Spaniens Stader och afskala 

 fruk terna till de forbigåendes tjenst; mån- 



