428 



Så iipptog t. ex. Sockei -vatten af 1,0.47 

 Spee. vigt på i~ timma så mycket vatten 

 i Enclosmometern, att Instrumentet vi- 



sacle +31 . Deremot visade en Socker- 

 upplosning, i,258 tiithet på sanima tid 



+ 19! . Resultatet af dessa forsok var det, 

 att Endosmosens hastighet, alstrad genoni 

 den olika tatheten af ett och samma inre 

 fluidum, står i forhållande till ofvermåt- 

 tet af tiithet af det inre fluidum ofver det 

 yltie vattnets tiithet. Dutrochet be- 

 stiimde iifven genom talrika forsok den 

 kraft, med hvilken Endosmosen verkstiil- 

 les hos olika substancer och vid olika tiit- 

 het hos desamma. Den apparat, med hvil- 

 ken forsoken verkstiilldes, liknar det dub- 

 belt bojda glas-ror, med hvilket Hales 

 sokte bestiiujma den kraft, med hvilken, 

 den råa saften uppstiger hos Vin-rankmi 

 {Vitis vinifera L.). Genom sina forsok 

 erhoU Dutrochet det resultat, att den 

 kraft, med hvilken vattnet insuges vid 

 Endosmosen, iir så mycket starkare, jii 

 tjockare fluidum iir i det inre af Instru- 

 mentet i foihållande till det yttre vattnet. 

 Siirskildta iimnen forsoktes for att ulronu 

 deras mer eller mindre starka Endosmose. 

 Agghvita visar den starkast, derniist Soc- 

 ker och Gummi, svas:ast visar den siii^ 

 hos gelatina. I hiinseende till styrkan af 

 deras Endosmose, uttrvckt i sifier-tal, for- 

 halla sig dessa iimnen sålunda: Agghvit- 

 upplosning 12, Socker-upplosning ii,Guui- 

 mi-uj)plosning 5,i och gelatina 3. 



Till folje af dessa forsok har man an- 

 sett, att man bor antaga, att den kraft, med 



