4^0 



trådar, som de uLi dricks-jasten befindlliga 

 Vaxter. Vid +20^ varma uppkomma de 

 efter 36 limmar. 1 friska drui-saften fin- 

 nas ej dessa små Vaxter. Sch w ann so- 

 kev all bevisa sambandet emellan vin-jas- 

 ning och Socker-Svamperij och vill forkla- 

 ra jasnings-phænomenen genom Socker- 

 Svampens ulveckling. 



Åfven Mey en lakltog, att hos Soc- 

 ker-Svampen så val i dricks-jasten som i 

 Vin- och Åpple-safts-Jåslen utskjiilo nya 

 leder ifråii spelsarna af de aldre. Sarskilda 

 leder frånskilja sig shilligen och bilda en 

 ny Vaxt samt vaxa åter under gynsam- 

 nia forhållanden , så att hvarje led maste 

 betraktas såsom en våxt-spor. I tjock 

 dricks-jast sonderfaUa Vaxt-lederna. — I 

 tunnare fluida blifva dessa Svampar ganska 

 stora Deras grenar ulbreda sig nastan 

 strålformigt i alla riklningar. Me 3^ en låt 

 koka en ur diicks-jåslen lagen Socker- 

 Svamp i 10 minuter, och Han s^dg^ att 

 den derefter vidare utveck lades. De vid 

 Cider- jåsning uppkommande Socker-Svain- 

 par hafva grenarna mast 3 ganger så langa 

 som de åro breda, de foroka sig åfven ge- 

 nom delning, ehuru mera sållan. Mey en 

 såger^ alt det ånnu år for tidigt att viija 

 forklara jasnings-phænomenen genom Soc^ 

 ker-Svatnpens uppkomst, emedan Socker- 

 Svampen visar sig mycket forr an utveck- 

 lingen af kolsyra begynner i det jåsande 

 fluidum; åfven alstras i de jåsande fluida 

 flera andra små Svampar, mer eller min- 

 dre samlidigt med Socker-Svampen ^ ibland 

 hvilka flera åro af Desmazi cres afbildade 



