38 



Iivaremot hans B, ^laitca iir R. bi f urea 

 ITofFm.. — Lam a rek och Poiret upptogo 

 i5 arter, af hvilka några ej tillhora denna 

 familj, såsom i?. jrutlcuJosa oeh arach- 

 noidea Fl. D.. — I seclnare tider begagnade 

 Raddi till sin upplj^sning Mieheli's Her- 

 }3arium och samlade arterna på samma viixt- 

 platser, på hvilka Micheli fimnit dem, 

 samt återupplog de af Micheli bestamda 

 arter och afbildade dem. De fles la nyare 

 Botanlster hiinforde lik val Mi c he li 's ar- 

 ter till i?, glaitca och crystallina. 



Arterna af Afdelningen Corsinieæ voro 

 liinge forbisedda. J. F. G m e 1 i n iipptog forst 

 en af dem med namn i\iP\iccia reticidata (i?. 

 co/7<7^<:/r//2 a Spreng.) och Raddi bsstamde 

 den såsom eget sliigle med namn af Cor~ 

 smia {Gilntheria L. C. Trevir.). Den an- 

 dra arten ar den, hvilken Raddi be- 

 niimnde i?, pyramidata och hvilken blef 

 af Bischoff bestéimd såsom eget slagte 

 med namn af Oxjmitra. Samma Forfrre 

 har ock noggrant beskrifvit det hitintills 

 ofuUstandigt kanda slagtet Sphærocarpus. 

 — Efter Micheli's' tid aro i3 arter af 

 Riccia upptackta och beskrifna, och Forf. 

 an marker, att antalet af alla kanda Rie- 

 eier vrider sig emellan \^ och a^y, al It ef- 

 ter som man i h anseende till hopdrag- 

 ning eller åtkiljande af beslagtade former 

 Ibljer den ena eller den andra åsigten. 



Derefter anforas de af siirskilda For- 

 fattare gifna åsigter af Riccieernas Anato- 

 mie och Physiologie. 



3. Om Riecieernas byggnad, vegeta- 

 lion och fortplantning. 



