7.6 I 



Jegen CfwcoUule. Aliinannasle siiUet på 

 Jamaica att bereda densanirna ar att ro- 

 sta ' fVona i ett oppet kok-karl, livaref- 

 ler de maias emellan tvenne stcnar; slut- 

 ligen tillagges litct stott Krydd- Pepp ar 

 (Pimento) ocli man bildar massan i rul- 

 lar i handen. Den biittre metlioden ar lol- 

 jande: sedan IVona blifvit rostade, stotas 

 de i en mortel till ett groft pulver, hvil- 

 ket derefter males på en sten till det fi- 

 naste pidver, hvilket varmes a nyo, och 

 lagges i cylind riska eller flata tbrmar, i 

 hvilka det Steinar och ar tjenligt till be- 

 gagnande. Under den forlvarande bered- 

 ningen tillaggas kryddorna. Man sager, 

 att det basta Cliocolade beredes i Paris, 

 hvarest ång-kraft anvandes till IVonas kross- 

 ning; detta bered nings-satt geir degen fi- 

 nare och Ijusare, och (\q sarskildta tillag- 

 gen mera chemiskt blandade med hvar- 

 andra. Då Cliocolade beredes for drick- 

 ning, så koka Spaniorerna det flera tim- 

 mar ofver en sakta eld, och begagna blott 

 litet socker vid drickriingen. Beredd med 

 vatten ar C/zoro/c/r/e lattsmalt , tjenligt for 

 personer med svag halsa och som ega li- 

 ten eller ingen aptit. For att gora det 

 mera narande må tillaggas mjolk, i\.rrow- 

 Rot, Sago och iifven vin. Cliocolade år 

 en angenåm diyck, som upplifvar och 

 återgifver krafterna och år ganska naran- 

 de. — Vid ett sednare ordnande af En- 

 gelska Sjo-Staten , så beståmdes en viss 

 portion af Cliocolade att tilldelas hvarje 

 man i stallet for rom. — Hos de gamla 

 Mexicanerna voro Cacao-frona gångbara 



