36 r 





iiLvecklas myckct lAnosamt, så alLf-*/ *''^^^^fE"fi -"i 

 iDan vid vmlerns ijoijan nastan ingcnsLaf ^ 

 des fann iiiogna Fron. Den hai* iipj)lackl| J; ^ **"' 



von Båer anmarker, att Viixternu /■ 



^mj-iiv. 



Viicciriium , Tussilai^o f ris:, ida L. ocli ..SV/I,''^-* ^''-^iVt;^; 



lix Brayi synas ej komma i bloninin£^.\^%>:^^^, -->->, 



/ 



mzT.^r-^ '■'-'^ 



v. Båer tror, att iifven hit ifran nastgran- 

 sancle kuster inkommit ViixlerslVon, hvil- 

 ka grott har, vuxit och utvecklat ort-stånd, 

 men ej formå alstra blommor. Han anta- 

 ger, alt isen ar ett medel, igenom hvilket 

 IVon till striinderna ofverforas. 



På Nowaja-Semija vaxa nastan alla 

 Spitsbergens Vaxter, men afven andra,, 

 h v ilk a man hi tin til Is end ast fun nit i Nor- 

 ra America, hvarfore dessa sednare kun- 

 na anses såsom invandrade. 



I mediet af Juli smiilter snon på 

 Sliitt-landet, men i bukter och i fordjup- 

 ningar kan den ej erna full smiiltning, — 

 I anseende till det obetydliga djup, till 

 hvilket jorden uppvarmes, så gå de liingre 

 Yaxt-rolterna nastan horizontelt tatt un- 

 der jord-ytan, och endast korta rotter gå 

 djupa re. Salix I ana ta L. ar den stors ta 

 ibland hiir vårande Busk-Arter; den blif- 

 ver har 9 tum lang, då deremot dess rot 

 eller underjordiska stam af en tums tjock- 

 lek kunde blottas ifrån 10 till 12 fot låno:t 

 ntan att visa sitt slut. — Orterna erna i 

 allmanhet en hojd af blott 2 till 3 tum; 

 de af 4 till 5 tum aro sållsynta, och de af 6 

 tum aro hogst siillsynta. Luften iir så kall, 

 .'att den 8 tum ofvan jord-ytan ej inne- 

 håller nog viirma for att utveckla en 

 knopp, hvilket iakttogs hos Salix Braji» 



-"O.. 





