43o 



ensamt fora luft, eraedan det ar bevisadt, 

 att de vid vissa tider afven fora narings- 

 saft, såsom t. ex. då saften om våren i 

 mangd nppstiger, och Mey en har i sin 

 Våxt-Physiologie sokt bevisa, att Intercel- 

 lulair-Sjstemet hos Vaxterna eger respira- 

 tions-functioner, och att Intercellulair- 

 gångar hos Vaxterna blott omgifva de ele- 

 mentar-organer, eller ligga narmast storre 

 luft-caviteter, i hvilka verkelig assimilation 

 sker af den upptagna naringen, emedan 

 likasom Respirationen hos Djuren åstadkom- 

 mer en blodets forbattring, så foranleder 

 respirationen hos Vaxterna afven en for- 

 battring af narings-saften , hvilken forar- 

 betas i hvarje parenchym-cell, och att 

 respirationen i allmanhet tillgår på samma 

 satt hos Vaxterna såsom den forrattas hos 

 Djuren, samt att bladen iiro de organer, 

 hvilka till storsta delen ega respirations- 

 forrattningen. Dntrochet antager, att 

 bladens functioner kunna jemuforas med 

 Inngornas hos Djuren, och ej bora jemn- 

 foras såsom insugnings -organer med de så 

 kallade luft-rotterna t. ex. hos vissa pa- 

 rasitiska Orcliideer, De nyare Våxt-Phy- 

 siologerna anse alltså, att Våxternas blad 

 utofva på den i dem inneslutna narings- 

 saften en lika verkan, som respirations- 

 acten i Djurens lungor utofvar på blodet, 

 och det år den ifrån Våxternas blad åter- 

 gående saft, hvilken på satt och vis kan 

 jemnforas med blodet hos Djuren, emedan 

 utur våxt-saften bildas de nya våxt-mas- 

 sorna. 



