TIE LACADEMIE DES SCIENCES. 33 1 



o de sas pertenensas nulla causa de alcun o petit o gran aian 

 ■affar endegadament pagar per via o causa de violensa. Et los 

 que faran lo contrari eticontenent seran tenguls a restitution al 

 dampnagiat. Et la somma et la valor dequatre vegadas vant 

 com conte le dampnage sia tengut de pagar al dit monsenbor le 

 conte. 



En qualas fayssos poden etes permes de cassar les habitants 

 de Verlhac. G. X. 



Concedic et voc lo dit senhor conte que homes et femnas 

 tots qui sian de Verlhac o delas pertenensas puesquan prendre 

 de sa propra autoritat ausels salvages et tots autres animals 

 salvages non domcrgats di domerges ses tituras et sens filats. 



De las rincurat dels vassals alio senhor. C. XI. 



Item voc lo dit senhor que se alen se reneuro de un autre 

 que lo que tombaria de la causa sia tengut al senhor en sing 

 (sic) sous cursens per una clamor simpla taut solament. 



Dels battements amfer sens talh et puneta. G. XII. 



Item voc que se alcti ad un autre faria fusio de sang am fer 

 que non sia talhant o esmoiut mes que degun membro non sia 

 tancat o taillat o dampnagiat que lo dit criminos que aia scam- 

 pada la sane. Confessat lo crime o proatper testimoins et jugiat. 

 Sia tengut al senhor en So sols caursens. 



Et outra aquo que sia tengut de mendar lo'dampnage alen- 

 juriat et nafrat o batut. 



Dels rompens los reclames del senhor. G. XIII. 



Et voc et concedit que los trincans les reclames empausats 

 per lo dit senhor conte o per lo juge o.; officials seos sian ten- 

 guts al dit senhor en sine sous caursens quaz aytal en lo temps 

 passat et foret acco-stumat (sic). 



Dels rompens le peage rural. G. XIV. 



Qui passara per lo loc de Verlhac o de las pertenensas an 

 ( sic pour am ) causa vendabla de la quala sia accostumat pagar 

 lo dit peage o lenda sia tiengut en nom de pena en sinq sous al 

 dit senhor conte. 



De la fiera et del mercat. C. XV. 



