[ [\1 RtSA M t: I . L A N 10 DB A 



oftast besvra den sjfarande, bland h vilka m 

 nmnas storm, motvind, dligt vatten, enahan- 

 da Rida, med mera. I K ad de strre olyckorna 

 betrffar, ssom skeppsbrott, vattenbrist, hun- 

 gersnd eller eldsvda, sa intrffa dessa lyckligt- 

 vis s sllan, alt mnga under hela sitt sjlif 

 icke bevittnat ngon sdan; och kunna sledes 

 hr s mycket mindre upptagas i rkningen, som 

 de egentligen hra till listan p de mnga olyck- 

 liga sllsamheter, fr h vilka menskliga lifvet kan 

 vara utsatt, s vl p landet som p sjn. 



Hvad ter behagen af sjolifvet betrffar, s 

 kan icke nekas till att de bde kunna och mste 

 bli helt olika fr de olika individerna, allt efter 

 den 1 61 livar och en af dem spelar i detsamma j 

 ty efter all sannolikhet mste, till exempel, che- 

 fen p ett rlogsskepp kunna prkna flera njut- 

 ningar, under sin befattning, n Jungmannen p 

 ett coopvardi-fartyg. Om s verkligen frhller 

 sig, ty skert r det nd icke, s r det icke 

 mer n ratt och billigt; och man kan icke lasta 

 yrket fr en sak, som det har gemensamt med 

 alla andra, hvaruti hgre och lgre grader fre- 

 komma. Deremot kunna frhllanden vara s 

 olika fr samma fartyg, att hela besttningen, s 

 vl manskap som befl, nstan lika lifligt knna 

 skillnaden deruti: ocli det r ganska skert, att 

 matrosen lika s vl som Kaptenen r knslig 

 fr ombytet, till exempel, frn en kryssning vin- 

 termnaderne i Nordsjn till en dylik ngra m- 

 nader lngre fram i Medelhafvet, eller frn en 



