RA 
nas ganska ymnigt, då: suceulenta "Växter kunna uti Africas 
ödemarker, utan vaten bärga sig flere inkosder och flere år, 
utan att dö eller förlora sin Csonjngs kraft. | 
Sand jorden är alt'd lös. Den kan vberad efter behag - 
och klimpar sig ieke tillsammans uti kokor; men sanden släp- 
per lätt igenom det regn, som faller, och torkar snarare. Af 
Solens strålar tager den starkare hetta, och säges derföre, vid 
"långvarig torkå, bränna växten. - Sädet uti sandjord skyndar 
gemenligen snarare till mognad, under torra år, med lågare 
halm och smärre ax. Uti sand artas bättre rot. frukter och då 
de der lätt kunna utvidga sig åt alla sidor; gifva de ofta en 
ymnig afkastning. Hushållare i allmänhet erkänna, att sand- 
jord bör oftare gödas och att gödningen ej äger länge be- 
stånd, emedan Matjorden till en del nedsjunker på djupet, 
till en del af hettan förtorkas. — Likasom "Leran göres lucker 
genom påförd Sand, så kan Sand- jorden förbättras med påförd 
Lera, utan att antingen Sanden eller Leran derföre gifva me- 
ra ämnen till föda. 
0 
Ren Kalk är sannolikt lika så litet födoämne för Växt. 
"riket, som ren Lera och Sand, Blandad till Lera, förbättrar 
den Lerjorden. Mergel anses derföre för ett gödnings ämne 3 
på Åkern, hvilken deraf blir lösare och tjänligare för Väx- 
ternas rötter, att kunna kringsprida sig deruti. ”Kalken äger 
stark dragningskraft till de uti luften befintelige Syror och 
kan således, äfven i det afseendet blifva nyttig, att tillskyn- 
da Växterne ewt flödande ämne, eller att bereda. det, som jor- 
