d är .$ 
ner man lätt af den salta smak, som sjö-växter vid hafs sträm- 
& 
derna, och succulente Växter uti Afrieas och Siberiens öde- 
marker äga, såsom Salicornize, Salsolze , Crassulz; Mesembry- 
” anthema och mångfaldige andre, hvilka till aska förbrände 
gifva Soda salt. Ehuru man icke lärer kunna frånkänna 
 Salterne all egenskap af födande ämne, är det dock sanno- 
likare, att de snarare böra anses, som retande medel, att 
sätta. växternas fibrer och rör ufi starkare verksamhet, att 
insupa både vatn och de i vatnet uplöste födande ämnen 
af mat-jorden. Jorden mattas ögonskenligen af dem, så att 
svedie-land, efter en eler tvänne skördar, för längre id 
Bblifver ofrugtbart. Ymnigt använde göra: de mer skada, än 
nytta, och böra derföre med försiktighet och måtta använ- 
das. Otvifvelagiigt bidraga Salter dertill; att de oljagtiga 
delar uti matjorden kunna förenas med: vatnet, och att den 
deraf. således tillredda: Såp: Iut kan lättare ingå och uppdragas 
af växt.rören., samt gifva ett födande. ämne, som verkar med 
större styrka, äh den, som vatnet ensamt skulle . kunna 
åstadkomma, Aska efter förbränd ved och äfven Sot » räknas. 
till godkände: gödningsämnen. för det. Lut salt, och den fetmas. 
som. de innehålla, : 
8 Fe | 
likhet med Djuren, tärfvå Växterne till sin ullväxt: 
oth. trefnad, icke blott föda, utan äfven tjänlig Luft, Ljus" 
och Värme, hvilke alle äro. oumgängelige: så väl för det. ani—. 
» 
pas, 
7 [ 
4 - ee" 
