Ja 2 
: maliska, som det vegetabiliska lifvet. En växt vantrifves 
alltid uti en instängd, oren luft. Uti en mörk källare blir 
växten: blek, sjuklig och vanstäld. Utan en viss grad af 
värme, som likväl är olika för olika Växter,- kan intet frö 
gro och ingen ört fortkomma, man må vatna och göda den 
så mycket man behagar. Utaf Solens ljus och värme” upfri- 
skas allt lefvande i hela Naturen: Hvarje växt lifvas deraf: 
fröet öfvergår till groning: saften upstiger i de uividgade 
rören: knopparne på träden förstoras, öpnas och utvecklas: 
blad och blommor framalstras: frugten vinner sin mognad 
och hela växten hinner sin bestämmelse, enligt den allgode 
— Skaparens allvisa afsigt, Sol-rosen vänder sig hela 2 dagen ef: 
ter Solens. framskridande ifrån Öster till väster, — Alle de 
blomster: växter , som ställas vid fönstret, böja sig TJutande åt 
SOL-STUAN ; förde at Solens dragnings-kraft. Ställes en "Tulpan 
i fönstret emot Solen, så utbreda sig blommans blader nästan 
horizontelt, och om hon straxt derpå ställes i skuggan, så 
I drager sig blomman tillsammans. Af Solens välgörande ljus 
erhålla alla växter sine liflige färgor. Under dagens Solsken -- 
och uti fri luft insupa bladen oxygen, då de deremot om 
natten samla uti sig kol.syran. Denna attraction omväxlar 
beständigt och torde, fastän i Tinga .mohn, bidraga till väx- 
tens underhåll, äfvensom växterna af nätternes fugtiga dagg 
" underhållas och upfriskas ef:er dagens mattande hetta. Köld 
äger, emot värme, en stridig verkan. Den skadar och hindrar 
all vegetation. Ju högre växterne finnas på berg i en kal- 
