+ 
SN 
. 
som för vädret rörlige, ersätta den brist, som hos hvarje 
Växt befinnes, att icke kunna röra sig ifrån sin stånd punkt. 
Desse delar bestå mäst af vatn sgtige safter, då deremot frug: 
ten och fröet innehålla ett ymnigt mjöl agtigt ämne, eller Stärk- 
kelse, såcker-ämne , med mera. = Uti ett helt ax mängkornigt 
hvete och uti en enda ärt.skida är detta icke obetydeligt till 
sin mängd , och torde mera tildanas af fin mat: jord, än af 
Vvatn. Sådane växter, som almänt är bekant , matta derföre 
jorden mycket mera, fastän olika, efter sin olika finhet och 
fröns storlek , Ärter mäst, dernäst Hvete, sedan Råg, Korn 
och Hafra. Att andra starkare och tillika förökade Födo-äm- 
nen måste tilldana frugtens och fröns kraftigare beståndsdel” 
ar, visar Rotens förhållande- på många växter, i synnerhet de” 
två-årige (biennes) såsom på Morötter, Palsternackor , Kälröt. 
ter, Rofvor och flere. Första året äre dessas rötter och blad 
aldramäst köttagtige och saftfulle: andra året utväxa de uti 
tunnare, smalare blad och långa blomspiror så häftigt, att 
all den saft, som roten förut ägde, försvinner, och ått roten 
ända till yttre skalet blifver ihålig och fulkomligt tom. På 
fler åriga växter (perennes) försvagas altid, under blomning 
och frösättning, kraften i roten till den grad, att den sam. 
ma icke får i det tillståndet upptagas till bruk, såsom ett 
Medicament, emedan dess kraft är antingen försvagad eller 
aldeles försvunnen och upstigen uti den öfriga växtens mång. 
faldiga SPETS 4 blommor och fröskidor. — Ett frugt träd, | 
som någon gång bär ymnig frugt, maltas så deraf att det sedan 
ett eller flere å är Sehölver hvila, för att samla je rater: 
