líl laboratori de Cristal•lof^rafia i Mineralogia 247 



hem entrat en l'anàlisi quantitatiu, com aconsella Calderón, 

 perquè els 14 anàlisis d'aquesta mena consignats per Hintze (i) 

 per a la polibasita donen un 63 a 76 per 100 de Ag i un 3 a 

 8 per 100 de Cu, sense Zn i amb 0*07 a i per 100 de Fe, com- 

 posició de cap manera semblant a la d'un coure gris. Però hi 

 ha encara una qüestió més decisòria que no esmentà En Tomàs 

 ni tingué en compte En Calderón: ens referim al pes específic. 

 En els tres exemplars l'hem trobat comprès de 4*5 a 4'9, és a 

 dir, en perfecta coincidència amb el de les tetraedrites, mentre 

 el de la poHbasita va de 6'o a 6'2 (2); diferència tan remarcable 

 ha de sortir encara que es determini per procediments tan 

 grollers com el de la balança de Joly. 



Segons el programa de cursos que publicà la Junta en la 

 primavera passada, s'ha desenrotllat en el laboratori el primer 

 curs pràctic d'uns elements de mineralogia dedicat als assaigs 

 pirocnòstics, faisó d'anàlisi mineralògic que, per les poques 

 eines i llur senzillesa, dóna amb avinentesa el primer concepte 

 sobre la composició química. Seria de gran^ profit ensenyar en 

 cursos de semblant caràcter els principals capítols de la tèc- 

 nica mineralògica, endreçats a la determinació de les propietats 

 dependents de la composició química i de la forma cristal•lina, 

 perquè, sense llur completa investigació, la diagnosi mineral 

 roman vacil•lant i dubtosa. 



Una tasca metòdica té de manpendre el laboratori de cristal- 

 lografia i mineralogia: la d'estudiar en llurs tres aspectes, geo- 

 mètric, físic i químic, els minerals de la regió per a, fent mono- 

 grafies, nodrir els capítols de La Mineralogia de Catalunya, 

 obra que avui no existeix, puix són, quasi sempre, els treballs 

 fins ara coneguts, breus notes de tòpica mineral, poques vegades 

 amb les dades d'aquella triple caracterització, on els autors es 



(i) Handbuch der Mineralogie I. s. p. 1174. 

 (2) Hintze. Hand d. Min. p. 1170 y 1172. 



