6 



rocarpa (mest ställvis liksom de två föreg.), m. fl. Af öfriga 

 må ännu nämnas JVec&em- arter, Hypnum Halleri, Bartra* 

 mia Halleri, Mnium hymenophy Höides, Trichostomum cylin- 

 dricum, af hvilka några tydligen antyda att kalkpartiklar före- 

 finnas åtminstone ställvis i bergspringorna. Vid foten af 

 dessa bergväggar är jordmånen särdeles fruktbar och upp- 

 friskas dertill ofta af från höjden nedrinnande bäckar. På 

 dylika platser påträffas de här vanliga lundväxterna, bland 

 dem också Cystopteris crenata. 



Sedan man öfverskridit den smala kam, i hvilken denna 

 bergsträckning upptill slutar, vidtager en kuperad platå, in- 

 tagen af skogsmark, ängar, m. m., hvarpå hela höjdsträck- 

 ningen sänker sig mot söder med mindre branta sluttningar och 

 färre bergväggar och en ny dalgång vidtager. 



Af lokaler som anträffas på denna sida om viken må 

 ännu omnämnas en marmorklint. som befinner sig nära vi- 

 kens botten, några famnar från stranden. Den är omkr. 

 50 fot lång, men låg (8 å 10') och mycket smal samt 

 omslutes på södra sidan af en vall af glimmerskiffer. På den 

 skuggiga kalkväggen förekommer, utom vanliga kalkväxter, 

 äfven några sällsyntare arter kryptogamer, såsom Hypnum 

 Sp)rucei, Gymnostomum rupestre, Gonionema velutinum (c. 

 apoth.), Collema auriculatum, Lecidea cupularis. 



En helt annan prägel förete höjderna på vikens norra 

 sida. Bergen bilda här en ofta afbruten sträckning af i rad 

 stälda hymplar, som till stor del utgöras af granit; deras 

 väggar äro ej heller så brådstupande och höga som på La- 

 hentausta sidan. Öfverst äro de bevuxna med små nödvuxna, 

 glest stående tallar jemte ymnig renlaf (Cladina rangiferina 

 och närst.) och erhålla härigenom ett gråaktigt utseende. 

 På bergens mot söder vända sidor är kryptogam-vegetationen 

 en helt annan än på de skuggiga väggarna midtemot. Mos- 

 sorna äro sparsamma samt ersättas i likhet med lafvarna af 



