62 Mötet den (i april 1895. 



Herr doktor V. F. Bröt he rus förevisade en för vetenska- 

 pen ny mossart, Bryimi leptocerds Philib., som redan den 7 juli 

 1885 tagits af herr J. O. Bomansson på Åland, Saltviks socken, 

 på Liby berg. Durjämte inlemnades till biblioteket Revue bryo- 

 logique 1894, n. 6, hvarest denna art finnes utförligt beskrifven 

 af den franska bryologen Philibert. 



Föredrogs 

 Anteckningar om finska Neuroptera af O. M. Reuter. 



Sedan jag i Acta Soc. pro F. et Fl. Fenn. IX, N:o 8 (1894) 

 publicerade en uppsats öfver Finlands Neuroptera, har jag af den 

 kände neuropterologen R. Mc Lachlan emottagit ett litet med- 

 delande, offentliggjordt mot slutet af 1893. Min ui>pfattning af en 

 af våra Clirysopcn har härigenom förändrats, och ber jag att med 

 några ord få beröra åsyftade art. Därjämte må beträffande en 

 del andra arter meddelas några tillägg till fyndortsuppgifterna i 

 ofvan anförda afhandling, antecknade efter material, som först 

 senare kommit mig till hända. 



Chrysopa Walkeri Brauer et Mc Lachl., Träns. Ent. Soc. 

 London 1893, P. Ill (september) p. 229. 



Denna art har jag i Neuropt. fenn. p. 18 efter två exemplar 

 från Karelen, hvilka blifvit af Mc Lachlan återsända under namn 

 af Chr. Walkeri Brauer, beskrifvit såsom en varietet af Chr. perla 

 L., för hvilken varietet jag bibehöll namnet Walkeri. Då min af- 

 handling den 8 april 1893 föredrogs för Soc. F. et Fl. Fenn., hade 

 ännu ingen beskrifning öfver Chr. Walkeri publicerats. Arten 

 beskrefs först i september 1893 af Mc Lachlan på ofvan anfördt 

 ställe. Jag finner nu att Mc Lachlan, som sett talrika exem- 

 plar, fortfarande anser den utgöra ett godt spccics och skall där- 

 för här nedan angifva dess väsentligaste karaktärer. Den lik- 

 nar, såsom redan framhållits, i hög grad Chr. perla, men grund- 

 färgen är renare grön och skimret på vingarna likaså rent grönt, 

 icke blågrönt. Hufvudet har följande svarta teckningar: På hvar- 

 dera sidan af hjässan invid ögat en mer eller mindre trekantig 

 fiäck, hvilka fläckar förbindas genom en fin bakåt bågböjd tvär- 

 linie; vid dennas midt ligga två, ofta sammanflytande runda fläc- 

 kar; den X-formiga fläckens bakre skänklar räcka icke fram till 



