2. XII. 1916. Soalos, Suomelle uusia kaarnakuoriaisia. 43 



nyn 3 mm paksusta, tuoreesta oksasta, johon se oli kaivau- 

 tunut kaarnan alle. — Pityophthorus /"^nn/cas-lajista eroaa P. 

 Lichtensteini seuraavasti: 



r. Pienempi ja himmeämpi laji. Peitinsiipien viirupis- 

 teet heikommat, niiden kärki sisäreunan kohdalla nokan 

 tavoin venynyt, niiden alaspäin kaartuneen kärkiosan uurre 

 kapeampi ja matalampi. 1 — l.s mm pitkä. 



P. fenniciis Eggers. 



\" . Suurempi ja kiiltävämpi laji. Peitinsiipien viiru- 

 pisteet karkeammat, niiden kärki ei sisäreunan kohdalla 

 nokkamaisesti venynj^t, vaan övat molemmat peitinsiivet ta- 

 kana yhtämittaisesti pyöristetyt. Peitinsiipien alaspäin kaar- 

 tuneen kärkiosan uurre leveämpi ja syvempi, varsinkin taka- 

 osassaan hy vin laajentunut. l.s — 2 mm pitkä. 



P. Lichtensteini Ratz. 



4. Pityogenes monacensis Fuchs, Ylioppilas Håkan Lind- 

 berg on minuUe määrättäväksi jättänyt Turun Ruissalosta 

 28. VIII. 1916 löytämänsä Pityogenes-yksWön, jok^ huomat- 

 tavalla tavalla poikkeaa meillä aikaisemmin tunnetuista Pi- 

 tyogenes-\2qe\si2i. Se soveltuu täydellisesti Fu c h s'in (Mor- 

 phol. Stud. iiber Borkenk. 1911, s. 3) selittämään P. mona- 

 cgns/s-lajiin ja on koirasyksilö. Aikaisemmin se on tavattu 

 tietääkseni vain Miinchen'in tienoilla ja Ober-Hessen'issä, missa 

 se elää männyn latvaoksissa. Pityogenes monacensis tunne- 

 taan m. m. seuraavalla tavalla: 



Petinsiipien alaspäin kaartuneessa osassa on kummas- 

 sakin siivessä 3 jotenkin yhtä isoa, keilamaista, koiraalla 

 suurta, naaraalla pienempää hammasta kuten P. chalco- 

 graptius'e\\a ja P. Saalasi'[\a.; mutta kysymyksenalainen laji 

 eroaa näistä molemmista sen kautta, etta peräuurteeet koi- 

 raksella övat leveämmät, muodostaen yhteisesti melkein ym- 

 pyriäisen, kuoppamaisen ålan, jonka reunan sisäpuolella (eikä 

 itse reunalla) molemmat alemmat hampaat sijaitsevat, ja etta 

 haaraan otsassa ei ole mitään kuoppaa. P. chalcographus' esta 

 monacensis sitäpaitsi eroaa siinä, etta peitinsiipien alaspäin 

 kaartunut osa alkaa ta'empana ja on jyrkempi {P. chalco- 



