56 Kyyhkynen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 2. XII. 1916. 



Vaikka kvartsiittiselänteet semmoisinaan ovat- 

 kin jokseenkin kovaa ja hedelniätöntä vuorilajia, nä3^ttää 

 niiden yhteydessä, kuten edellä viitattiin, paikoin olevan 

 kalkkipitoisia vuorilajeja, joiden kulumis- ja rapautumistuot- 

 teet valmistavat muutamille aremmillekin kasveille sangen 

 suotuisan maaperän. Näin on asianlaita Nilsiässä ja Rauta- 

 vaaralla ja samoin Sotkamossakin. Pitäjän eteläosan halki 

 kulkee melkein suoraan pohjoista kohti Vuokatin monikuk- 

 kulainen, korkea kvartsiittiselänne. Se on useimmin paikoin 

 hyvin karua. Mutta toisin paikoin tapaa sen rinteillä niin 

 reheviä lehtoja, etta ne eivät jää vertailussa paljoakaan jä- 

 lelle Kuopiontakaisen Pohjois-Savon parhaimmistakaan pai- 

 koista. Mainitulla selänteellä on usein paikoin pienempiä ja 

 isompia lampia ja hetteitä, joista vesi juoksee usein jyrkki- 

 näkin puroina rinnettä pitkin ålas. Näiden purojen varsille 

 övat nuo lehdot muodostuneet. Toisin paikoin juoksee pu- 

 rojen vesi ainakin keskikesän aikana näkymättömissä melkein 

 koko rinnematkansa ja tulee ilmoille västa selänteen juurella 

 joko pulppuavana silmäkkeenä tai laajempanakin rintamana, 

 jolloin siihen on muodostunut niityn tapainen kosteikko, jolla 

 kasvaa lehtoruohoja ja lettokasveja sekaisin, jälkimäiset eh- 

 ken enemmistönä. Kasvillisuus noudattaa kuitenkin uskol- 

 lisesti puron uoman suuntaa silloinkin, vaikka vetta ei näy 

 ei kuulu. Lepikot näiden purojen varsilla olivat tavattoman 

 voimakkaan näköisiä, korkeita, tummanvihreitä ja tuuheita 

 ja aluskasvillisuuskin sangen rehevää. Sen muodostivat kos- 

 teammilla paikoilla etupäässä korkeat sananjalat, Ulmaria, 

 Crepis paludosa y. m. Onoc/^fl'akin oli muutamalla louhikko- 

 putouksella tavattomasti. Muista huomattavammista lajeista 

 merkitsin saman puron varrelta seuraavat: Ribes nibriim 

 (erään toisen puron varrella oli R. nigrurrC idikin runs.), Daphne, 

 Polystichum filix mas, Miliiim, Triticum canimim, Eriophonim 

 latifolium, Carex flava, C. heleonastes, C. dioeca, C. digitata, 

 C. pallescens, Viola mirabilis, V. iimbrosa, Oxalis, Circaea 

 alpina (cp), Epilobiiim montamim (Sotkamossa melkein yksin- 

 omaan vain tällaisissa lehdoissa), Äctaea, Fragaria ja Galiiim 

 triflorum sekä alempana saman puron varrella edellisten 



