2. XII. 1916. Kyyhkynen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 59 



useat edellämainituista harvinaisemmista lehtokasveista, ku- 

 ten Daphne, Ribes rubrum. Viola mirabilis, V. umbrosa, Paris, 

 Actaea, Epilobium montamim, Polystichum filix mas, Fraga- 

 ria, Carex digitala, Milium, Galium trifloriim y. m. ja niityillä 

 Erioph. latifolium, Crepis paludosa (runs.), Carex sparsiflora 

 (cpp), C. heleonastes y. m. sekä alempana korven laidalla 

 Coralliorrhiza, Listera cordata, Carex loliacea ja C. tenella. 

 Lehtoalueen läpi virtaavassa purossa kasvoi Sparganium 

 glomeratum'\a ja järvessä puron suulla Nymphaea tetragona'a 

 runsaasti. Saman vaaran koillisrinteellä, Tuhkakylän puo- 

 lella, oli myös ylempänä lehdontapaista sekametsää ilman 

 mitään harvinaisuuksia; mutta alempana maantienpuoleisessa 

 päässä, jossa rinteeltä valuva pohjavesi tuli pinnalie, oli let- 

 tomaista lehtoniittyä, jossa tavallisempien lajien ohella oli 

 kalkinsuosijoitakin. Merkitsin niistä seuraavat: Carex flava, 

 C. sparsiflora, C. dioica, Erioph. latifolium, Selaginella ja 

 Malaxis paludosa. Viimemainittua en tavannut Sotkamossa 

 muualla kuin tällä rinteellä, mutta agronoomi B. Å s t r ö m sa- 

 noi kasvavan sitä monin paikoin runsaasti sikäläisillä soilla. 

 Rinteen alla oli pieni Raatejärvi, jonka kasvillisuus tarjosi 

 myös soman näytteen siitä, mitä ympäröivän maan kalkki- 

 pitoisuus vaikuttaa siihenkin. Järven itäisen pään ympärillä 

 oli mainitsemani lehtoniityn alla iettosuo ja sen toisella lai- 

 dalla tåas lehtoniitty, jossa kasvoi seuraavia huomattavampia 

 lajeja: Milium, Carex flava, C. pallescens (cp), Erioph. lati- 

 folium, Selaginella, Crepis paludosa. Listera ovata (cp), Coe- 

 loglossum ja Coralliorrhiza sekä järven rannalla Carex Bux- 

 baumii, C. heleonastes y. m. Itse järvessä oli runsaasti ruokoa 

 (Phragmites) ja kaislaakin (Scirpus lacuster), jota Sotkamon 

 vesissä ei suinkaan ollut jokapaikassa. Samoin oli vielä run- 

 saasti seuraavia: Potamogeton praelongus, Nymphaea candida 

 ja N. tetragona sekä näiden välimuotoa. Viimeksi mainittu- 

 kin (päälaji) on Sotkamossa selvä kalkkikasvi. Kerran häm- 

 mästyin kyllä tavatessani sitä runsaasti erään puron suulla 

 jokseenkin kaukana kalkkimaista. Mutta taloon päästyäni 

 kuulin, éttä puron alkupää on aivan lähellä dolomiittlkal- 

 lioita. — Raatejärven toinen pää tåas oli raakaluontoisem- 



