62 Kyyhki]nen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 2. XII. 1916. 



Fragaria, Alchemilla pastoralis, Rubus arcticus v. leuciticus, 

 R. arcticus < saxatilis (cp), Pninella vulgaris f. alba, Galium 

 triflorum, Gentiana lingidata, Veronica verna sekä rarinalla: 

 Veronica longifolia, Sceptram, Lysimachia vulgaris ja Carex 

 Oederi. Tämä lehto oli aivan kuin ylimenopaikkana edelli- 

 siltä lehtoseuduilta toiselle suuremmalle lehtoalueelle. Näytti 

 nimittäin siltä, etta Kontinjoen ja Juuvanjoen välinen dolo- 

 miittialue Rehjänselän eteläpuolella aivan lähellä Paltamon 

 rajaa on Talvivaaran ja Sopenvaaran serpentiinialueen jat- 

 koa, sillä näiden alueiden välisellä n. 3 — 4 pnk. pituisella 

 sydänmaalla oli tuon tuostakin erittäin reheviä lehtoalueita, 

 esim, Koirajärven — Parkuan ja varsinkin Pirttimäen seuduilla, 

 vaikka välillä olevat tienoot övat mitä karuinta pohjois- 

 suomalaista saloa. Samoin luulen, etta tämä sama kalkki- 

 ja lehtoalue jatkuu Sotkamon vesistön pohjoispuolelta Oulu- 

 järven itäpuolitse Mieslahteen ja Melalahteen Paltamossa, 

 jossa myöskin on sangen huomattavia lehtoalueita. Onhan 

 sieltä nimittäin löydetty useita puhtaita kalkki- ja lehtokasveja, 

 kuten Cgpripedilum, Viola mirabilis, V. umbrosa, Lonicera 

 xylosteum, Äctaea, Listera ovata, Coeloglossum, Vicia silvatica, 

 Asplenum *uiride y. m.; ja ehkenpä Anemone nemorosa' nkin 

 runsas esiintyminen ja viihtyminen Mieslahdessa saa ainakin 

 osittain selityksensä sikäläisen maan kalkkiperäisyydestä ja^ 

 suotuisasta asemastaan etelään viettävällä, kostealla rinteellä. 

 Luetellessaan maamme lehtokeskuksia ei- prof. Caj än- 

 der mainitse jiiuri mitään Sotkamon ja Paltamon lehto- 

 alueista. Ne övat siis näihin aikoihin saakka olleet vähän 

 tunnettuja. Mutta edellä kerrotusta käynee selville, etta 

 eräänlainen lehtokeskus on sielläkin, vieläpä jokseenkin hy- 

 vin edustettuna. Olisi erittäin mielenkiintoista selvitellä kysy- 

 mystä siitä, mista kautta nämä lehtoalueet övat asukkaansa 

 saaneet. Sillä tuskin on otaksuttavissa, etta ne olisivat levin- 

 neet sinne vedenjakajan yli etelästä; siksi laaja on kuitenkin 

 välillä oleva erämaa. Mutta mistäpä tiesi, mitä kaikkea siitä- 

 kin vielä löytyy, kun se tarkoin tutkitaan. Onhan mahdol- 

 lista, etta sielläkin on kalkkipaikkoja ja suojatuita rinteitä, 

 joilla aremmat kasvit voivat viihtyä. 



