2. XII. 1916. Hintikka, Carex pseudocyperus L.-löytö Pohjois-Savosta. 99 



spectus-tietojeii ^) ja Herb. Mus. Fennici'n kokoelmissa löy- 

 tyvien kappaleiden mukaan löydetty useista paikoista' seu- 

 raavista kasvitieteellisistä maakunnistamme: Al, Ab, N, Ka, 

 Ik, St, Ta, Kol. Löytöpaikat övat mainittujen lähteiden 

 mukaan seuraavat: Al: Finström, Godby ja lähellä kirk- 

 koa; Geta, Finnvik; Eckerö, Böle ja Skeppsvik; Vårdö; 

 Sund, Tranvik; Geta, Bolstaholm; Kökar, Idö. Ab: Turku, 

 Hirvensalo; Parainen, Mustfinnträsk; Nauvo, Sandö; Brom- 

 arf, Refbacka, Bredvik, Ostanberg; Karjalohja, Pellonkylä, 

 Tallnäs; Vihti, Oravalampi. A^; Inkoo, Barö, Kvarnträsk 

 ja Böhlsträsk; Sipoo, Löparö; Porvoo, Skallerhamn; Pyhtää, 

 Kyminjoki. Ka: Räisälä. Ik: Valkjärvi, Pasuri; Kivennapa, 

 Terijoki; Rautu, Vahvia ja Sumpula; Muola, Yskyjärvi. St: 

 Ahlainen 1869 (Acta Soc. F. et Fl. Fenn. 32, n:o 1, siv. 202). 

 Ta: Hattula, Pelkola, Vinjalampi; Asikkala, Uitto, Rauvala, 

 Kalkkis, Kartanomäki; Padasjoki, Kellosalmi; Heinola, Paha- 

 lammin oja (prof. A. K. Cajander'in tiedonannon muk.); 

 Hartola, Vehkasalo. Kol: Nikola. — Subfossilisena on Ha- 

 rald Lindberg löytänyt sen pohjoisinna Joroisista (Sb) 

 ja Kuhmoniemestä (Ok) 64° 15'^). 



Paraisten Mustfinnträskistä mainitsee sen K. L i n k o 1 a, 

 kuvaten samalla mainitun lammin kasvillisuuden ^). Muuta- 

 mat yhtäläisyydet, joita voi huomata vertaamalla Linkolan 

 selontekoa tässä myöhemmin seuraaviin havaintoihin sekä 

 erilaisuus, joka pisti silmiin verratessa mainitun Immolan- 

 lammin kasvillisuutta useissa muissa saman pitäjän erityyp- 

 pisissä lammissa löytyviin, övat antaneet aihetta saattaajul- 

 kisuuteen havaintoni, toivossa, etta eritoten lampien vesi- ja 

 rantakasvillisuuteen enemmän kiinnitettäisiin huomiota. 



Mainittu Immolanlampi sijaitsee fluvioglasialisia hieta- 

 muodostuksia täynnänsä olevalla Kerisalon saarella, 62° 8' 



1) Acta Soc. pro F. & Fl. Fennica V. III, siv. 334. 



2) Meddel. Soc. pro F. & Fl. Fennioa XXX, 1904, siv. 71. — Moss- 

 kulturföreningens Årsbok 1899, siv. 178—213, 1900, siv. 185—257; Suo- 

 men Kartasto, II painos, teksti osa I, karttalehti 20, IV, Kasvillisuus 

 ja kasvisto, siv. 67. 



^) Luonnon Ystävä 1911 siv. 47 lähtien. 



