3. II. 1917. Merikallio, AUin (Hareida hiemalis) pesimisesta Suomessa. 123 



pitkän aikaa herättänyt varsinkin ruotsalaisten ornitologien 

 huomiota puoleensa. Syyksi tähän useiden subarktisten' lin- 

 tujen levenemisessä esiintyvään ilmiöön selittää tri Sven 

 Ekman kirjoituksessaan „Ett bidrag till Östersjökustens, 

 Gottlands och Ölands djurgeografi (Ymer, 1909, ss. 261—267) 

 sen yhtäläisyyden, joka vallitsee näiden seutujen ja toiselta 

 puolen Ruotsin tunturiseutuun rajoittuvan havumetsävyöhyk- 

 keen kesä- ja heinäkuun keskimaksimilämpösuhteissa. Hän 

 osoittaa, etta näissä seuduissa on yllämainittujen kuukausien 

 keskimaksimilämmöt yhtä alhaiset, alhaisemmat kuin välillä 

 olevalla alueella, ja etta esimerkiksi ottamiensa subarktisten 

 lintujen pesimisrajat käyvät suunnilleen yhteen samojen kart- 

 talehdellä esittämiensä käyrien kanssa. 



Ekman käsittelee subarktisisten lintulajien levenemistä. 

 Nyt kysymyksessä oleva lintulaji on tyypillinen arktisen vyö- 

 hykkeen asukas. Miten on siis käsitettävissä tämän lintu- 

 lajin pesiminen näissä eteläisissä seuduissa! Saadakseen sel- 

 ville tämän meidänkin maamme linnustolle yleisen ilmiön, 

 oli esitelmöitsijä kääntynyt syksyllä 1915 Helsingin Meteo- 

 rologisessa Keskuslaitoksessa tohtori O sk. E. Jo han s- 

 son'in puoleen pyynnöllä saada käytettäväkseen ne alku- 

 peräiset merkinnät, jotka olivat tarpeen kuukautisten maksi- 

 mikäyrien piirtämistä varten. Tri Johansson laatikin itse 

 ystävällisesti valmiiksi tarvittavat, entuudestaan meillä löyty- 

 mättömät käyrät ja jätti ne esitelmöitsijän käytettäväksi. 

 Karttalehdellä,' joka valaisi esitelmää, oli esitettynä paitsi 

 allin eteläistä pesimisrajaa Lapissa ja sen yksityisiä pesimis- 

 löytöjä edellämainituissa eteläisissä seuduissa, myöskin kesä- 

 ja heinäkuun keskimaksimikäyristä ja isotermeistä ne, jotka 

 kävivät yhteen edellämainitun allin eteläisen pesimisrajan 

 kanssa Lapin tuntureilla. Nämä käyrät olivat maksimikäy- 

 ristä + 14.5° ja + 17° sekä isotermeistä + 9° ja + 12° C. Paitsi 

 Lapin tunturiseudussa löytyvät kaikki yllämainitut käyrät 

 sitapaitsi Itämeressä tai sen lahdissa ja Laatokassa sulkien 

 isompia tai pienempiä aloja näistä suurista vesistä sisäänsä. 

 Minkälaiset olosuhteet Äänisjärvessä övat, siitä ei ollut käy- 

 tettävissä mitään tietoja. Luultavasti ne muistuttavat vas- 



