144 R. Palmgren. — Linkola. 3, III. 1917. 



inne i människoboningar och andra byggnader. Såsom all- 

 män orsak till melanism anges stegrad värme, en stark ljus- 

 strålning och fuktighet på uppehållslokalen samt rik tillgång 

 på föda. Den färgdräkt, som de nu iakttagna svarta råttorna 

 från Helsingfors uppvisa, torde vara rätt ovanlig hos exemplar 

 i Europa, om än sådana beskrifvas af några forskare, t. ex. 

 af Schreiber (1792) och Oken (1838). En trogen af- 

 bildning af en sådan individ ingår i Brehms Thierleben. 

 Måhända handlar det äfven i dylika fall om import från 

 andra delar af jordklotet? 



Maisteri K. L i n k o 1 a ilmoitti painettavaksi : Kasvistol- 

 linen retki Korpilahden Vaarunvuorelle ja sen jalavaleh- 

 toon. ' 



W a i n i o n „Havainnoissa Itä-Hämeen kasvistosta" (Med- 

 del. 3, 1878) kiinnittävät huomiota tiedot lukuisien harvi- 

 naisten, etupäässä eteläisten kasvilajien kasvamisesta Korpi- 

 lahden pitäjän kaakkoisosissa Putkilahden seuduilla. Saa- 

 dakseni ainakin osittaisen selvityksen harvinaisten kasvien 

 joukkoesiintymisestä tällä seudulla, kävin viime juhannuksena 

 yhdessä vaimoni ja maist. S. Siintolan kanssa Jyväsky- 

 lästä käsin kyseenalaisella seudulla (laivalla Jyväskylästä 

 Korospohjaan). Kun tarkoitetut kasvit pääosaltaan övat kallio- 

 ja lehtokasveja, kohdistuivat kaksipäiväiset retkemme etu- 

 päässä seudun kallio- ja lehtokasviston tarkasteluun. 



1. Vaarunvuorenkalliokasvit. Suuri osa Wai- 

 nion mainitsemista huomattavista kasvilöydöistä (Saxifraga 

 niualis, Hypericum perforatum, Vicia tetrasperma y. m.) övat 

 korkealta, seutua hallitsevalta Vaarunvuorelta (vaaru = pil- 

 venlonka). Tämä mahtava, useita km pitkä, W — E suuntainen 

 vaara on Geologisen karttalehden (vuoriperäkartta C 2) mu- 

 kaan pääosaksi granitia; W-pään lähellä vaara kuitenkin 

 rajoitetulta osalta on a m f i b o 1 i t i a, joka pitkänä juottina 

 jatkuu tästä Veijon kautta N kohti. Täällä vuoren W-päässä 

 övat tuon muuten melkein kauttaaltaan metsäpeitteisen Vaa- 

 runvuoren kenties mainittavimmat kalliokasvupaikat ja myös- 

 kin harvinaisimmat kasvit. Noin 1 km päässä Korospohjan 



