148 



Linkolo, Korpilahden Vaarunvuori. 



3. III. 1917. 



Ollen verrattain kaukana ihmisasunnoista, vaikeapääsyi- 

 senä laiduneläimiltä rauhassa ja suhteellisesti hyvin säily- 

 neiden metsien ympäröimä, puheenalainen kallio on säilynyt 

 aivan kulttuurin koskemattomana. Sen kasvistoa voinemme 

 siis pitää luonnontilaista, lajirikasta Päijänteen seudun kallio- 

 kasvistoa edustavana. Kuten tekijä (1. c, s. 301) riuttojen 

 kasvupaikoista huomauttaa, muodostavat Vaarunvuoren- 

 kin kallioJ3'^rkänteet tärkeän apofytikasvupaikan. 

 Niinpä näemme täällä todennäköisesti alkuperäisinä kasva- 

 vina seuraavat kulttuuria suuresti suosivat kasvilajit: 



Viscaria vulgaris 

 Stellaria graminea 

 Stenophragma thal. 

 Potentillo argenteo 

 Lathyrus pratensis 



Viola rupestris 

 V. tricolor 

 Epilobium coUinum 

 Myosotis arenaria 

 Veronica offic. 



Veronica ver na 

 Euphrasia brevipila 

 Camponula rotundif. 

 Crepis tectorum 

 Rubus idaeus 



Osa mainituista lajeista on seuduUa luonnontilaisissa 

 oloissa varmast! ollut yksinomaan puheena olevan kalliorin- 

 teen asukas, vaikka nyt kasvaa enemmän tai vähemmän 

 yleisenä ympäri tienoon. 



Kysymykselle seudun kasviston jäsenien alkuperäisyy- 

 destä on Vaarunvuoren kalliokasviluettelon negatiivinen 

 puoli yhtä tärkeä kuin positiivinenkin, Huomaulettakoon 

 tässä vain seuraavien lajien täydellisestä puuttumisesta näillä 

 lajirikkailla etelävuorikallioilla: Agrostis vulgaris, Poa pra- 

 tensis, Cerastium *triviale (kasvaa Kanavuoren etelärinteellä 

 Jyväskylän pitäjässä), Erigeron acer, Achillea millefoliiim, 

 Chrysanthemiim leucanthemum y. m. 



2. Vaarunvuoren ja sen y m p ä r i s t ö n 1 e h t o- 

 kasvisto. Jo lyhyet pikaretkeilyt Putkilahden— Veijon 

 tienoolla riittävät näyttämään maaperän seudulla suhteelli- 

 sesti hedelmälliseksi. Metsät övat varsinkin viljelysmaiden 

 liepeillä ruohoisaa tyyppiä, lehtomaista kangasmetsää, osaksi 

 vähän parempaakin. Lajeja sellaisia kuin Carex digitala, 

 Orobus vernus, Oxalis acetosella, Viola Riviniana ja Aegopo- 

 dium podagraria tapaa yleisesti; myös kasvaa metsissä usein 

 Coeloglossum viride, Lathyrus pratensis, Vicia silvatica, V. 



