3. III. 1917. Linkola, Korpilahden Vaarunvuori. 151 



juttuneelle ja sammaltuneelle Närdas— Carex Goodenoiighii- 

 niitylle pienen, umpeutumassa olevan (keskellä oleva silmäke 

 kasvaa runsaasti Nymphaea candida'a), Carex rostrata- ja 

 C. /"i7//brm/5-kasvustojen melkein täyttämän, nevareunaisen 

 lammin rannalla. Niitylle laskeutuu viereisen korkean Vaa- 

 runvuoren jyrkkää NE-rinnettä pitkin pieni puro, jonka var- 

 ressa jo niityllä, rinteen alimmalla, paljaaksi hakatulla osalla 

 erinäisistä kasveista huomaa olevansa erikoisen hedelmälli- 

 sellä lehtomaalla. Puron puuttomilla äärillä kasvaa tässä 

 Onoclea, Equisetum pratense, Triticiim caninum. Listera ovaia, 

 Stellaria nemorum, Ulmaria, yl/c/z/m/Z/a-lajeja, Orobus vernus, 

 Impatiens, Stachys silvatica, Cirsium heterophyllum y. m. 

 Harppaillen kivisessä risu- ja kantoryteikössä (lehmus, jalava) 

 jyrkähköä purovartta ylös tullaan varjoisaan lehtoon, joka 

 „troopillisella" rehevyydellään aivan häikäisee. 



Lehmus (Tilia cordata) on pääpuuna tässä lehdossa, joka 

 osaksi on puron haarojen kostuttamaa hyvin kivjstä saniais- 

 lehtoa, osaksi vaikeakulkuista, hyvin varjoisaa, hikevää rinne- 

 louhua '), missa puro lirisee tai kohisee suurten kivipaasien 

 alle hävinneenä. Lehmusten seassa kasvaa varsinkin ala- 

 osassa lehtoa vuorijalavaa (Ulmus montana), osaksi häm- 

 mästyttävän suurina komeina puina'-); sitäpaitsi kasvaa tuo- 

 mea, pihlajaa ja lehdon laitapuolilla haapojakin, osaksi 

 jättiläismäisen kookkaita. Pensaista tavataan Lonicera xy- 

 losteum, Rubiis idaeus ja yksityinen Daphne. Lehmusta on 

 niin runsaasti, etta lehdon laidalta sitä on hakattu monta 

 sylta haloiksi, joista ladottuja pinoja säälien metsässä kat- 

 selee, Aluskasvillisuudessa silmä ihastelee milloin runsasta 



') Paikkaa kutsuvat seutulaiset riutaksi. Riutan selitettiin olevan 

 „paikan, jossa kiv' on poikineen". 



2) Suurin puu, jonka näin, kasvoi lehdon alareunassa; se oli n. 

 14 — 15 m pitkä, tyveltä monirunkoinen, paksuin runko 1 m ymp. mit. 

 rinn. kork. Toinen suuri, monirunkoinen puu oli 90 cm paksu. Ai- 

 kaisemmassa tiedonannossa (v:lta 1876) lehdon jalavien paksuus on 

 ilmoitettu 8 tuumaksi läpimitassa. Puiden paksuus on siis viime vuosi- 

 kymmenien aikana huomattavasti lisääntynyt. — Suurinten lehmusten 

 korkeuden arvioin 12 — 13 m:ksi; paksuus oli 50 cm ymp. mit. 



