3. III. 1917. Linkola. Korpilahden Vaarunvuori. 155 



Huomiota ansaitsevaa on myös seuraavien eteläisten 

 kasvien kasvaminen täällä: 



Asplenum trichomanes Sedum telephium Viola rupestris 



Polygonatum offic. S. annuum Verbascnm thapsus 



(Viscaria vulgaris) Geranium Robert. 



Pohjois-Hämeen kasvistoon tottunut oudoksuu seudulla 

 myös lajien sellaisten kuin Campanula persicifolia^n ja My- 

 pochaeris maciilata^n yleisyyttä. 



Selitys eteläisten kasvistoainesten lukuisuuteen puheena 

 olevalla seudulla on etsittävissä paikkakunnan edullisista 

 luontosuhteista, jollaisia ei enää nykyisin pohjoisempana ta- 

 vata, samoin kuin siitä seikasta, etta täältä jatkuu etelään 

 päin, varsinkin Päijänteen itäisten rantaseutujen kautta, 

 kallio- ja lehtokasvien vaeltamiselle sopivia maita. Niinpä 

 pistäksen etelästäkäsin, HoUolan lehtokeskuksesta, melkoisen 

 voimakas lehtokasvialue itäiselle Etelä-Korpilahdelle, osaksi 

 aina Jyväskylään asti; ja kallioista tienoota jatkuu tänne 

 pitkin Päijännettä etelästä asti. Itse Vaarunvuoren seudulla 

 övat, kuten edellisestä oji selvinnyt, sekä maaperä- etta 

 vuoriperäsuhteet (amfibolitia näin Putkilahden kylässäkin 

 esim. Nikkilän luona) hyvin suotuisat usean neliökilomet- 

 rin alueella useissa paikoin. Lisäksi väitetään seudun lämpö- 

 suhteiltaan olevan erikoisen lauhkean. Agron. A. Veijon 

 kertoniuksen mukaan koivu puhkeaa täällä lehteen noin 

 viikkoa aikaisemmin kuin vastaisella Päijänteen länsiranni- 

 kolla; hälla käy täällä harvenimin; ruis kypsyy viikkoa ai- 

 kaisemmin ja kasvaapa suurempijyväisenäkin kuin muualla 

 pitäjässä (kirkonkylän myllärien ja papiston jyväsaatavien 

 kantajain tekemä havainto). Veijon kartanon puistossa tammi 

 rehoittaa erittäin voimakaskasvuisena; suurin puu on 1,7 m 

 paksu ymp. mit. rinn. kork. (tammet tuotu taimina Turusta 

 v. 1861). Koko Korpilahden itäinen osa, Päijänteen lah- 

 tien runsaasti halkoma „vesipuoli", on kansan kesken kaikin- 

 puolin edullisemman viljelysseudun maineessa kuin länsi- 

 puoli, missa esim. kirkonkylä sijaitsee. 



