170 Linkola, Kasviston muutoksista Jyväskylässä. 3. III. 1917. 



Filago montana. Paitsi Harjun hiekkakuopassa myös 

 kiii valla rinteellä Hirvenpellon ja Taulumäen välillä; 1 yks. 

 radalla tiillikamarin luona. 



Tanacetum vulgäre. On yleisempi kuin varemmin (4) 

 on ilmoitettu, esiintyen ruderatiria ja niittykasvinakin st fq 

 — p. — Korpilahden kirkonk. st r, Laukaan kirkonk. rr 

 (pappilan heinäpellossa pcc). 



Ärtemisia absinthium. Vain Mattilan heinäpellossa 1 yks. 

 — Korpilahden ja Laukaan kirkonk. lajia on enemmän, 



Ächillea ptarmica. St fq kaupungissa ruderatina, sitä- 

 paitsi niityillä, ojanvarsilla j. n. e. Haapakoskella cp eräillä 

 niityillä ja asken valmistuneilla ratavalleilla, 



Änthemis tinctoria. Vain p — st r pelloilla ja kiii villa 

 töyryillä. 



Matricaria discoidea. Fqq pihoilla, kaduilla ja muuten- 

 kin ruderatina. 



Riidbeckia hirta. Kylvönurmella Lempipuron luona 1914 

 (K. H. Hällström); täällä on laji nähty jo 1900 paikkeilla 

 (M. Puolanne). — Y. H. Koppinen kertoo löytäneensä lajin 

 heinäpellosta Multian pitäjässä n. 1900. 



. Cichorium intybus. 2 yks. heinäpellolla kaupungin ja 

 Nisulan välillä Potentilla Goldbachii'n seurassa. 



Picris hieracioides. Lempipuron luona rinteellä edelleen 

 cpp; varjokkaalla nurmella seminaarin puistossa naissemi- 

 naarin vieressä st cp; Syrjälän luona pellon ojanvarsilla ja 

 pientarilla. 



Sonchus arvensis. Fq kaupungissa puutarhoissa, pel- 

 loissa ja usein ruderatinakin. — Korpilahden kirkonk. laji 

 on r, Laukaan kirkonk. st r. 



S. asper. Seminaarin puutarhassa us. paik. 



Hieracium. Tämän suvun lajeja keräsi toht. Alvar 

 Palmgren heinäk. alussa 1916 kaupungin ympäristöltä 

 lähes 1000 arkillista; kokoelmassa on useita seudulle uusia 

 lajeja. 



Kirjallisuusluettelo: 



1. B rotherus, V. F, Anteckningar till Norra Tavastlands Flora 

 (Notiser ur Sällsk. pro F. et Fl. Fenn. förliandlingar, ny 

 serie h. 10, 1872. s. 185—217). 



