224 Puheenjohtajan vuosikertomus. 13. V. 1917. 



tuneen terveyden johdosta, mikä tämän takia tuntui kaksin 

 verroin katkeralta. 



Joskin Norrlin nuoruusvuosistaan saakka luonnonkäsi- 

 tyksessään oli kehitysaatteen kannalla, ei hän kuitenkaan 

 koskaan rohjennut julkisuudessa esittää käsityksiään Hiera- 

 cmm-muotojen genetisistä suhteista, mutta tästä huolimatta 

 sijoitti hän lajinsa järjestelmään näiden aatteiden johdolla. 

 Kun häntä kehotettiin painettuina julkituomaan käsityksensä 

 perusteet, selitti hän sen tarpeettomaksi: todellinen ammatti- 

 mies kyllä käsittäisi hanen ajatuksensa jo painetuista kirjoi- 

 telmista, sitäpaitsi saattaisi hän tuollaisessa kuvailussa hel- 

 posti tehdä harhaanjohtavia virheitä. Mutta luennoissaan on 

 hän ei ainoastaan suullisesti esittänyt ainetta, mutta myös 

 valaissut sitä niin sanoakseni grafillisesti, joskaan ei suin- 

 kaan tavanmukaiseen genetiseen tapaan, sillä tämä näytti 

 hänestä liijan kategoriselta. Erilaatuiset alistetut valöörit 

 ryhmitti hän merkityksellisempien keskuslajien ympärille, 

 sikäli nimittäin, kuin ne morfologisesti lähentelevät toisiaan 

 ja erityisesti myös pitäen silmällä niiden maantieteellistä 

 esiintymistä; näihin konstellationiseikkoihin ei tässä kuiten- 

 kaan sovi enemmälti puuttua. Etta myöskin cytologiset 

 tutkimukset ja kokeet olisivat valaisevia sukulaisuuden oi- 

 kealle ymmärtämykselle, se seikka oli hänelle aikoja sitten 

 selvillä, mutta näille tutkimusaloille ei hän siirtynyt, sillä jo 

 morfologinen oli hänelle k3ilin lavea. 



Seuramme kehityksen hyväksi toimi Norrlin eritoten 

 keski-ijässään. Jo v. 1872 esitti hän, etta botaaniset ret- 

 keilyt olisivat järjestettävät suunnitelmallisempien perusteiden 

 mukaan tarkoituksella tavallisen keräilyharrastuksen lisäksi 

 kiinnittää huomiota myöskin kasvitopografisiin kysymyksiin. 

 Hän toteutti suunnitelman itse kasvattamalla retkeilijöitä, 

 mutta vielä 1896 katsoi hän puutetta olevan täysin pysty- 

 vistä. Kun v. 1894 laadittiin uudet säännöt, odotti Norrlin 

 Seuralle nousukautta, eritoten vastaperustetun Hallituksen 

 toimesta, V. 1898 teki hän itse ei vähempää kuin 5 sittem- 

 min painettua ehdotusta toimenpiteiksi, jollaisia olisivat: 

 luonnonesineiden kansanomaisten nimitysten keruu, selvitys- 



