teoksissa sekä aikakauskirj&ssa „BotaDiska notiser" vuodelta 

 1844. Muiitamia lajeja mainitaan myös Pohjais-Karjalasta 

 ja Kuhmosta W. Nylander'in „Collectanea in floram 

 karelicam" ja Rupreclifin „Flora Ingrica" nimisissä teok- 

 sissa sekä aikakauskirjassa „Botaniska notiser" vuodelta 

 1844. Painamattomia Lähteitä on käytettäväni ollut J. ja M. 

 S ahlberg'in „pro Fauna & Flora fennica" Seuralle jättarna luet- 

 telo Kuusamon pitäjän fanerogaameista ja sanikkaisista, sekä 

 Hj.Hjelfin tekemä luettelo Yliopiston museon ylhäisemmistä 

 kasveista, joista kumpaisestakin minulle on ollut paljon apua. 

 Kasvikeräyksiä paikkakunnalta on minun ollut tilaisuus nähdä 

 seuraavien tekemiä: B. Nyberg'in, F. Nylander'in, Fr. 

 Hällström'in, F. Silén'in, M. ja J. Sahlbergln, A. J. 

 MalmgrenMn, W. Nylander'in, F. Mäklin'in, N. J. Fell- 

 man'in, H. Backman'in, A. J. Mela'n, E. F. LackströmMn, 

 A. Lönnbohm'in, P. A. Karsten'in, C. BranderMn, y. m., 

 jotka Yliopiston museoon övat jättäneet sieltä kasveja. 



Ennenkuin näiden ja itseni kokoamain liavaintojen joh- 

 dolla ryhdyn tarkastamaan paikkakunnan kasvistoa, on tar- 

 peen luoda joku silmäys niihin sen fysillisistä suhteista ja 

 omituisuuksista, jotka eninimin vaikuttavat kasvistoon. 



Maanpiniian muoto. Konfigurationiltaan eroaaKoillis- 

 Karjala melkoisesti sekä muista alueen paikkakunnista etta 

 niistä maisemista, joita muualla maassamme tavallisimmin 

 kohtaa Sen täyttävät nimittäin rinnatusten kulkevat kat- 

 konnaiset vaarat, joiden pitkän-kaltevat rinteet vitkalli- 

 sesti luisuvat avaraan laaksoon, ja jotka övat haaroja Suo- 

 men ja Wenäjän rajalla kulkevasta selänteestä. Kuhmon 

 pitäjä on ainoastaan vähän epätasaista, siellä ja täällä varus- 

 tettu vähemmillä mäkilöillä ja muutamilta tienoilta jokseen- 

 kin tasaistakin. Samoin on myöskin Kianta yleensä jokseenkin 

 vähän epätasaista, vaan seuduittain kuitenkin melkoisesti 

 enemmän, kuin Kuhmo. Kiannan järven länsipuolitse kulkee 

 kuitenkin sangen kookas selkonen (Kainunselkä), joka joilta- 

 kuilta paikoin lähettää myös haaroja mainitun järven rannoille, 

 ja itse on haara siitä selänteestä, joka Lapista kiertelee 

 eteläpuolelle Kuusamonjärveä ja vähän etelämmässä jakaantuu 



